8 KYDBERG, OM DE KEMISKA GRUNDÄMNENAS PERIODISKA SYSTEM. 



om deras inbördes storlek lär någonting med säkerhet kunna 

 sägas. Visst är emellertid, att de så ansenligt öfverträfFa de 

 af jemn ordning, att icke ens det största bland dessa (//) kan 

 med dem jemföras. 



Minima förändras äfvcn regelbundet. För de tre första 

 minima af udda ordning äro nämligen koordinaterna ocli deras 

 differenser : 



Ordningsnummer: /' Dijf. Ill' I>'tff- ^" 



.V 20,5 47,5 ()8 47 115. 



T 40° 190^ 230= 160=^ 390= 



och för de motsvarande af jemt ordningsnummer: 



Orclningsuuramer: II' Diff. IV' DiJf. VI' 



X 3(>,5 4(^ .S2,5 47 129,5 



T 120= 20= 140= 20^ 160° 



Differenserna Ijibehålla sig sålunda inom hvardera gruppen 

 för sig; märklist konstanta. 



Häraf framgår alltså fullt tydligt, att, om man utan att 

 känna smältpunkterna för de mellan x = 20,5 och x = 36,5 

 belägna ämnena ville söka approximativt konstruera kurvan i 

 denna trakt i analogi med dess förlopp inom områdena 68 — 82,5 

 och 115 — 129,5, skulle man erhålla värden, som mycket obe- 

 tydligt skiljde sig från de på experimcntel väg bestämda. Man 

 torde alltså hafva full rätt till den slutsatsen, att den del af 

 sniältpunkternas kurva, som är belägen mellan minima I och 

 II och omfattar de till raden 3 i det periodiska systemet hörande 

 ämnena, motsvarar fullständigt de mellan minima IIT och IV' 

 samt V och VT liggande delarne, hvilka bildas af ämnen frå)i 

 raderna 5 och 7 . 



Afståndet mellan motsvarande punkter i de olika perio- 

 derna har ofvan visat sig vara 46 — 47, då vi fästa oss endast 

 vid de tre första perioderna. Taga vi deremot den sista kända 

 perioden med i räkningen, minskas denna differens, ty man 

 har då 



200,5 — 20,5 = 180 = 4.45 

 205 —28 =177 = 4.44,2 5. 



Vi kunna då antaga 45 såsom ett approximativt värde på af- 

 stånden mellan två motsvarande punkter, d. v. s. enligt vanligt 

 beteckningssätt såsom periodens längd. 



