BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAU. HANDL. BAND 10. N:0 2. lo 



maximum II IV VI X 



ämne Si As Sb— To TI— Pb 



grupp IV V V— VI III-IV 



på samma siitt miuima af \:dda ordning 



minimum I III A IX 



ämne... Fl — X^a Zn — Ga In — Sn Hg 



grupp VII— I II— III III— n^ IL 



Att anföra flere exempel torde ej behöfvas; från den vanliga 

 synpunkten måste de te sig såsom undantag från den periodiska 

 lagen. En annan följd af denna öfverskattning af mättnings- 

 kapacitetens betydelse för de fysiska egenskaperna har varit, 

 att de ämnen, som ej på samma sätt som flertalet låta inordna 

 sig i sammanhiingande grupper, — vätet och åttonde gruppens 

 metaller — blifvit temligen styfmoderligt behandlade. Det är 

 emellertid klart, att hvarje rationelt försök att behandla de 

 fvsiska egenskaperna såsom funktioner af atoravigten måste 

 taga lika hänsyn till alla grundiimnena. 



Resultatet af det föregående torde kunna sammanfattas i 

 följande allmänna satser: 



I. De kemiska grundämnenas fysiska egenskaper äro fank- 



tioner af atoravigten. 

 II. Dessa funktioner äro snnirnor af en icke-periodisk del 

 och en periodisk. 

 III. Den periodiska delen är funktion af en serie eiikla 

 periodiska funktioner med variabel amplitud, hvilkas 

 perioder äro suhmultipler af den förstes, d. v. s. förhålla 

 sig som en grundton med sina harmoniska öfvertoiier. 



Häraf följer, att det matematiska uttrycket för en af de 

 fysiska egenskapernas beroende af atomvigten måste hafva 

 formen : 



g = (D[F{a') + ^F„{.t) . sm '^] (1) 



der funktionsformen är olika för de särskilda egenskaperna, 

 hvilket deremot icke med nödvändighet behöfver vara fallet 

 med 7^ eller amplituderna F,,, hvilka antagas vara icke-periodiska 

 funktioner af a'. Grundperiodens längd är betecknad med /> 

 och ungefär lika med 4G, och öfvertonernas ordningsnummer 

 med 71 ; de hittills bekanta termerna i serien hafva ordnings- 

 mimren 1, 2, 3, 6. 



