u, 



ngefär samtidigt med min första uppsats öfver rhodan- 

 kaliums inverkan på föreningar af monoklorättiksyra (öfversigt 

 af K. V. Akad. Handl. 1877 s. 47) offentliggjorde M. Nencki 

 (J. pr. Chem. 1877 b. 10 s. 1) en afhandling »llber die Ein- 

 wirkunor fler Monochloressigsäure auf Siilfocyansäure und ihre 

 Salze», undersökningar som sålunda berörde samma tema. 



Han uppvärmde en conc. lösning af monoklorättiksyra och 

 tredubbla molekularvigten rhodanammonium i lösning. Vid 

 omkring 70° inträdde reaktion under häftig gasutveckling och 

 vid kallnandet utkristalliserade en kropp af gul färg med den 

 empiriska sammansättningen CgHgNS-iO. Den kallades rho- 

 daninsvra. Såsom sannolik formel för syrans uppkomst angifves: 



2NH4SCN + HOC()CHoCl+H20 = C3H3NS2O + 3H3N + CO2 + HCI, 



hvarvid dock iföljd af sekundära reaktioner äfven andra pro- 

 dukter uppkomma. Ät rhodaninsyran sjelf uppställdes såsom 

 sannolik konstitiitions formel HSCHoCOSCN. 



A andra sidan lät Nencki klorättiksyra inverka på fri 

 rhodanvätesyra, erhållen genom att destillera en rhodaukalium- 

 lösning med svafvelsyra. Det erhölls dervid bredvid vexlande 

 mängder rhodaninsyra såsom hufvudprodukt den äfven af mig 

 (loc. cit.) beskrifna karbaminthioglykolsyran. Nencki antar på 

 grund häraf att reaktionen förlöper i två faser. Först bildas 

 karbaminthioglykolsyra, som genom upptagande af vatten öfver- 

 går i kolsyra, ammoniak och thioglykolsyra, hvilken sednare 

 förenar sig med en andra molekul rhodanväte och ger dermed 

 under dehydration rhodaninsyra. 



Samtidigt undersökte Jägeij (ibid. s. 17) klorättikas in- 

 verkan på rhodanvätesyrade alkylaminer, hvarvid reaktionen i 

 princip förlöper så som vid samma syras inverkan på fritt 



