48 AGARDH, LINNÉS LÄRA OiM VEXTERNES ARTER. 



dessa arters formkrets, under det hos många andra vexter 

 apetala blommor hafva ansetts såsom en mycket vigtig ckarac- 

 ter, livarigeuom en stor grupp af de plianerogama familj erne 

 (IncojnpletcL', Apetala') i systemcrne characteriserades. 



Hos mänga af våra Dicotyledona Buskar och Träd är det 

 en vanlie: företeelse, att de hafva 2:ne eller flera olika slasfs 

 grenar, som ofta äro tydligt nog åtskiljde både genom sär- 

 skilda characterer och olika functioner. Jemte de mindre 

 grenar, som hos Törnrosen bildas af knoppar, hvilka utgå ifrån 

 bladens axiller, framkomma tidtals enstaka mägtiga skott (ad- 

 ventiv-bildningar) från stammens nedre del, afsedda, som det 

 synes, att bilda anlaget till en ny stam som ersätter äldre bort- 

 gående. Sådane skott äro, under sin liastiga utvext, raka och 

 ogrenade, ofta försedda med mägtiga taggar, och hafva ett 

 vida kraftigare utseende än andra nybildningar för året. Hos 

 Bamburöret kan man i våra Drif hus få se yngre plantor, som im- 

 der Hera tidigare år stått med ringa årlig tillvext, ett par alnar 

 höga och af en gåspennas tjocklek, liksom plötsligt från 

 den underjordiska delen framskjuta ett mägtigt skott, som på 

 kort tid uppnår 10 — 12 alnars höjd och med mera än en grof 

 fingers tjocklek. Man har i de Botaniska Handböckerne fästat 

 föga uppmärksamhet vid dessa företelser i vexternes lif, hvilka 

 utan allt tvifvel hafva sina betämda ändamål. Men frukt- 

 trädsodlarne hafva länge kändt, att hos våra vanliga fruktträd 

 förekomma grenar af olika slag, olika utseende, olika structur 

 och olika användande för odlarens behof. Prof. Areschoug 

 har i en vetenskaplig skrift ^) ådagalagt, att liknande olikheter 

 förekomma mer och mindre skarpt utpreglade hos många af 

 våra vanliga träd och buskar; och han skiljer hufvudsakligen 

 mellan sådane, som hafva nybildning till ändamål (föryngring), 

 och dem som afsc frambringandet af blomster och frukter. 

 De äro sinsemellan ofta olika till ursprung, utseende, structur 

 och fortvaro. Enahanda förhållanden fmnas påtagligen hos" 

 många perennerande örter. De olika grenarne äro ofta 

 tydligen danade för olika ändamål, de fullgöra olika functioner 

 i dessa vexters lif, och hafva väl både funnits och skola fort- 

 farande finnas, så länge arten sjelf har sitt bestånd i tiden.-) 



') Beiträge zur Biolorjic der Hokpovåchsc. Lnnd 1877: till hvilkeu 

 skrift för detaljer och olikheter, som jag icke här ansett mig böra upp- 

 taga, hänvisas. 



-) När Hofmeister {Allgem. Morph. p. 579) söker förklara den olikket, 

 som bladställningen företer hos olika grenar af Kastanien, dermed att Ijnset 



