54 AGARDH, LINNÉS LÄRA OM VEXTERNES ARTER. 



aldrig komma till utveckling. Hos Nymphcea och Sagittaria 

 liafva imdervatteusbladen jemväl form af pliyllodier; under 

 det öfvervattensbladen hafva en bladskifva af helt olika form. 



De olika bladformer, som sålunda förekomma hos vissa 

 vattenvexter, torde väl böra anses normalt tillhöra dessa ar- 

 ters formkrets; sådane vexter synas danade för att lefva un- 

 der olika lokala förhållanden, och utbilda derefter sina för de 

 olika lefnadssätten afpassade organer nu talrikare för det ena, 

 nu för det andra lefnadssättet. Men om vissa arter af Batra- 

 chium och Potamogeton aldrig utveckla de flytande bladen, 

 huru mycket de förhållanden, under hvilka dessa arter före- 

 komma, kunna närma sig dem, som hos närstående arter för- 

 anleda bildandet af sådane blad, månne icke i denna olikhet 

 ligger en egendomlighet hos arten, och en antydan om att 

 olika arter hafva en olika förmåga att omgestalta sina former 

 efter olika lokala förhållanden. 



Bland vexter, som mera uteslutande tillhöra land-vexterna, 

 känner man väl få, som äro danade för att lefva jemväl i 

 vatten. Ett och annat exempel förefinnes dock. Så har Polygo- 

 num amphihium ett så olika utseende när den vexer i vatten, 

 att den väl kunde anses såsom skiljd art. Man torde dock 

 icke heller här rimliotvis kunna tala om nåo-on artens tendens 

 till variering. Båda äro väl att betrakta som normala former 

 hos en amphibiskt lefvande art, som apterar sina delar efter de 

 olika medier, deri den förekommer. 



Flera kärrvexter (Hijypuris, Pilularia, Cardamine pratensis^) 

 kunna, då de öfverspolas af vatten, jemväl omgestalta både 

 yttre delar och inre structur mer eller mindre. I stället för 

 den upprätta, styfva, nästan ett litet barrträd liknande form, 

 som Hippuris antager på mera torra lokaler, blir den i rin- 

 nande vatten nedliggande, med vanligen flera blad i kransen, 

 och äfven bladen till sin form och consistens olika. Uti sin 

 uppsats om vexternes perfectibilitet omtalar E. Fries, att vissa 

 vexter, dränkte under vatten, kunna i en outbildad form myc- 

 ket länge fortlefva, utan att sätta blommor, men fortplantade 

 genom knoppar. Och såsom exempel härpå anföres en i 

 Smålands strömdrag vanlig form af Junciis supinus {J. su- 

 pinus jiuitans Fr. Nov. p. 92). 



Inom tropikerne förekomma arter af slägtet Neptunia, än 

 vexande på fuktiga lokaler, än flytande på vattnens yta. En 



1) Enligt Schenk i Ber. der Bot. Gesellsch. Jahrg. 11. Heft. 10. 



