BIHANG TJLL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 10. N:0 12. 57 



nande grenar; de hafva blad, blommor och frukter, som, så 

 vidt jajT sett, fullkomligt öfverensstämma med dem, livilka fram- 

 komma på den upprätta delen. Men de nedliggande stammarne 

 synas vida frodigare än den upprätta; och jag har sett dem 

 flerdubbelt längre än denna. Jag har antagit olikheten hafva 

 uppkommit deraf, att vexten, enligt sin natur behöfver ett 

 stöd; att den, såsom andra, framkommit såsom upprätt buske 

 och fortsätter på detta sätt att utveckla sig med den upprätta 

 delen. Förhållandet torde vara enahanda med några liosor, 

 som, planterade fristående, förblifva buskar med relativt ringa 

 tillvext, men hvilka, uppdragna vid stöd. kunna hastigt uppnå 

 betydlig höjd. 



Hos flera Alger, och ofta hos vissa arter, förekommer att 

 en förut rak gren, som kommer i närheten af en annan Alg, 

 böjer sig och ofta mycket tvärt derikring, h varefter den sjelf 

 hastigt tillvexer i tjocklek, blir intensivare färgad, bildande 

 en cirrhus, som tjenar till stöd för förlängda grenar på moder- 

 ståndet, eller en callus, som i fall grenen lösslites torde kunna 

 blifva centrum för ett nytt stånd. Sådane bildningar före- 

 komma ofta hos vissa arter af Hypnea; men äro nu kända 

 lios flera andra bland de röda Algerne. Och de torde väl 

 böra betraktas såsom ett slags adventiva bildningar, som under 

 särskildta förhållanden komma till utveckling. 



Att både adventivknoppar och adventivrötter hos vissa 

 vexter, eller på vissa __delar af vexter, kunna under vissa för- 

 hållanden framkomma, som under andra icke på dem utbildas, 

 är nogsamt bekant. Under det sådane bildningar hos många 

 arter synas oumbärlige, framkomma de hos andra, såsom det 

 synes, obestämda både till antal och i afseende på det ställe 

 af vexten, derifrän de utgå. 



Om de här exempelvis nämnde förändringarne i delarnes 

 form och särskilda organers utveckling tydligt nog torde visa 

 en för särskilda arter egendomlig förmåga, att accomodera 

 lifvets bildningar efter olika yttre omständigheters kraf, så 

 torde det väl kunna ifrågasättas, huruvida icke äfven vissa 

 andra förändringar, t. ex. i vextens beklädnad, kunde bero af 

 eller stå i samband med yttre förhållandens inverkan. 



Kedan Linné anmärkte om Heliocarpus, att den såsom 

 ungt träd har ludna blad likasom en ]\Ialva, men får efter 

 några år fiillkomligt hårfria blad. Hos Triumfetta deremot, 

 hvilken som ung knapt kan skiljas ifrån Heliocarpus, för- 



