BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAU. HANUL. BAM) 10. N:0 12. 77 



eller är på ett eller annat sätt missbildad, och att af de 4 

 återstående det ena paret är kortare än det andra, eller kan 

 felslå o. s. v. Om ock dessa blommans olikheter synas vara 

 mycket constanta inom vissa typer, så finnas andra, der de äro 

 sammanförde i samma blomster {SyngenesUterne); och åter 

 andra, der man mellan de extrema formerne finner talrika 

 mellanformer (Caprifoliacece) ; hos de flesta sträcker sig den 

 symmetriska ombildningen åfven till ståndarne, hos andra 

 {Synantherece) förekomma dessa oberörda i vissa fall, aldeles 

 försvimna i andra {Centunrea). Alla dessa olikheter antyda 

 väl endast gradationer i metamorphosens genomförande, och 

 dessa gradationer äro, likasom andra olikheter hos olika vexter, 

 än constanta, än iito-öru de tillfällip-a afvikelser från den nor- 

 mala bildninaen. Likasom väl ingen betviflar, att de. så kal- 

 lade dubbla blommorne (hos Cruciferae ^), Fapaveracece, Ramin- 

 culacece m. fl.) äro monströsa bildningar, så var för visso äfven 

 Linnés Peloria en tillfällig, genom abnorm metamorphos upp- 

 kommen form af Linaria vulyaris 2). 



Det gifves slutligen ett eget slag af abnorma bildningar, 

 livilka oftast, både genom sin från modervextens afvikande 

 form och hufvudsakligen genom könsdelarnes missbildning, 

 likasom angifva sig sjelfve såsom monströsa former. Först 

 uppvuxne ifrån frö, som tillkommit efter befruktning med pol- 

 lenkorn af annan art, sammanfattas de vanligen under en ge- 

 mensam benämning af Hyhrider. 



Ofvanför har redan blifvit antydt, att Linné under en 

 period ansåg korsning mellan olika arter snsom ett medel för 

 nya arters frambringande; men att han sednare tviflat derpå, 

 och måhända till och med slutligen öfvergifvit denna mening. 

 A andra sidan tyckes det framgå af det j em väl ofvanför an- 

 förda yttrandet af Mohl — som utan tvifvel kände både de många 

 efter Linnés tid gjorda försök med korsningar emellan olika 

 iirter och de åsigter som deraf framkallats — att äfven han 

 tyckes hafva antagit, att nya vextformer kunde mera allmänt 

 på detta sätt bildas. Det torde således väl förtjena öfvervägas 

 i hvad mnn en sådan åsigt kunde numera vara berättigad. 



') Uti Cruciferernes fylda blommor försvinna vanl. könsdelarne. så att 

 man efter sådane aldrig får frö {Dan. Mueller 1. c. p. l>08). 



-) Om Pelorian uppgifves {Hartm. Jl. p. 108) att den oftast förekom- 

 mer höstetiden på afbetade eller afhuggna exemplar, som skjutit nya grenar 

 från stjelkens bas ; och att på dessa så väl normalt bildade som abnorma 

 blommor merendels förekomma i samma blomklase. 



