BIHANG TILI, K. SV. VET.-AKAl). IIANDL. HAND 10. n;0 12. U{ 



formerne kunde tigti riiiu. och lian iordjiulc ^illc(l(^s att dv 

 generation elter g-eneration borde utsås pii den inaorare joiden. 

 Samtidigt protesterade han ])ii det bestiinidaste emot en redan 

 p;i hans tid uttalad förmodan, att de vanliga siidesarterne voro 

 olika kulturformer, som pa magrare jord degeuerade, hvete till 

 korn, och iifven korn till hafre. Det förekommei- mig som 

 man väl kunde haiVa skäl betvifla, att hvad Linné sålunda 

 uttalat l)lil'vit vederlagdt ai' sednare tiders erfarenhet, ellei- att 

 andra genealogier, som man nu ofta brukar med några penn- 

 drag vippgöra, hvila pä siikrare grunrl iin de af Linné till- 

 bakavisade '). 



Att rent nionströsa. Ijildningar än mindre böra anses hafva 

 luigon betvdelse såsom fch-bilduingar till nya arter, derom torde 

 vid icke heller några olika meningar förelinnas. 



Att i den fria naturen hybrider tillfälligtvis kunna upp- 

 stå, kan väl icke bestridas; men att både korsningar der iiro 

 sällsvnta. och att de pa sådant sätt uppkomue hvbriderne hafva 

 ringa betvdelse lör uppkomsten af bestående former, synes mig 

 framgå af de mäns vttranden, som pa gnmd al' den rikaste 

 erfarenhet hafva företrädesvis haft rjitt att iittola en bestiimd 

 mening i denna mvcket omskrifna fråga. 



Att i konstens verkstäder korsningar i mauga fall kunna 

 åstadkommas, och hvbrider uppstå, må derför icke nekas. Här 

 kan konsten sätta i stället mvcket som brister i naturen, ])åd(> 

 ^'id valet af bäst utbildade organer och sammanförandet af de 

 nödiga delarne vid tjenligaste tid. Men icke bevisar väl denna 

 konstens förmåga att frambringa resultat, som synas stå i strid 

 med naturliga förhållanden, i sådane fall mera, än då den kan 

 förmå safterne inom stympade och koplade vexter att utl)r(!da 

 sig i riktningar, som iiro motsatta de naturliga. 



Relativt till frambringandet af artens naturliga atföda, 

 huru sällsvnta äro icke de former, som kunna förmodas vara 

 hybrider I Från de tusental af frö, som under en lång följd al' 

 år utdelats ifrån de botaniske trädgårdarne, huru många plan- 

 tor hafva väl uppspirat, som med fog kunnat anses vara af 



') • Wenn wir es nicbt aus der Erfahrung wiissteii, so wiiideii wir mit 

 glcichera Recht aiinehinen diirfen, dass aus der Kaulquappe cin Fiscli als 

 cin Frosch hervorgehen werdc, und ein in der Amöben periodc gelebt habeii- 

 der Vej'treter der Transmutationstheorie wiirde es mit aller chemischen. liistolo- 

 gischen, physiologischen und pbilosojihisclicn Erkentniss der Amoebe nicbt 

 angesehen baben. ob sic eincn Eicbbaum öder eincn Columbiis zu iliren 

 Desceudeuten haben vvcrdc" Wigand Darrrinismiis II p. 224. 



