BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 10. N:0 12. 115 



såger: Har mau en sommarnatt genomvandrat ängar och sko- 

 sfar, trädo-ardar eller vexthus, bör mau liafva märkt de olika 

 utseenden som vexterue förete, i det bladen då hafva en helt 

 annan ställning än om dagen, sänka eller höja sig, stå upp- 

 rätta eller sammandraga sig på olika sätt hos olika arter; dessa 

 förändringar kunna icke härledas från nattens kyla, emedan 

 samma förändring-ar visa sig i vexthusen som i den fria natu- 

 ren; bladen sluta sig äfven der tillsamman på sitt bestämda 

 sätt och öppna sig åter vid solens första strålar; och de göra 

 det antingen fönstren stå stängda eller öppna. Han säger 

 vidare, att förändringen framträder tydligast hos vexter med 

 sammansatta blad; och han redogör derefter för 10 olika sätt, 

 hvarpå 40 af honom observerade olika arter ställa sina blad 

 under sömnen mer eller mindre olika. Arter af samma familj 

 {Sida, Malva, Hibiscus) kunna förhålla sig olika, under det 

 arter af mycket olika familjer kunna förhålla sig lika. De Can- 

 dolle {Phys. Veget. p. 854), som efter Linné redogör för bla- 

 dens olika ställningar under sömnen, ger derför en förklaring, 

 som väl näppeligen kan anses förklara fenomenet annorlunda, 

 än att det åstadkommes under inflytande af ljusets olika in- 

 verkan; och derför talar jemväl det förhållandet, att vid sol- 

 förmörkelse man kan få se Leguminosernes blad sluta sig till- 

 tillsamman under dagen, lika väl som vid nattens inträde. 1 

 allmänhet antaga väl vexternes blad den ställning, att bladets 

 öfversida vänder sig mot ljuset; och bladskifvan utbreder sig 

 oftast horizontelt ; på vexter med större bladskifva (t. ex. Vin- 

 rankan), när de spalieras mot en mur, kan man få se blad- 

 skifvan antaga en vertical ställning, med bladets öfversida utåt 

 vänd. Det synes således väl antagligt, att äfven bladens ställ- 

 ning under sömnen närmast föranledes af ljuset. Det kunde 

 väl ock ifrågasättas, huruvida icke bladets olika ställningar 

 hade till uppgift att underlätta bladets olika functioner under 

 dag och natt; men redan Linné observerade, att hos några 

 Leguminoser är det bladets öfversida, hos andra dess under- 

 sida, som under natten tryckes intill det motsvarande par- 

 bladet, hvilket icke synes stå väl tillsamman med en sådan för- 

 modan. Linné gaf också sjelf en antydan om, att möjligen ett 

 annat ändamål vore afsedt med den under natten antagna blad- 

 ställningen. Han berättar nemligen om Lotus Ornithopodioides 

 att, då denna vext första gången blommade i Upsala bot. träd- 

 gård, Linné, som under dagen sett 2:ne blommor utslagne, 



