16 AXEL HAMBERG, HVDROGRAFISK-KEMISKA IAKTTAGELSER. 



För att af en i ett hafsvatteu observerad qväfvemängd 

 kunna leta sig till den motsvarande temperaturen måste man 

 känna qväfgasens absorptionskoefficient för hafsvatten vid olika 

 temperaturer. Emedan TornÖe på goda grunder misstänkte, 

 att de af Bunsen funna för destilleradt vatten gällande koef- 

 ficienterna ej voro användbara på hafsvatten, beslöt lian att 

 undersöka hafsvattnets absorptionsförmåga i detta afseende. 

 Beträffande den absorberade qväfvemängdens variation med tem- 

 peraturen fann han, att den kunde uttryckas med formeln 



N = 14,4— 0,23. f. 



A' betyder cubikcentimeter (till 0° och 760 m.m. reducerade) 

 qväfgas i en liter hafsvatten, absorberade vid 760 m.m.:s (fuk- 

 tigt?) lufttryck och temperaturen t\ 



Jag stod just i begrepp att använda denna formel vid 

 tolkningen af det lilla material jag samlat under Frih. Nor- 

 denskiölds expedition, då det första bandet af Challenger- 

 expeditionens arbeten utkom och gjorde mig osäker på riktig- 

 heten af den Tornöeska formeln. 



De undersökningar öfver syrets och qväfvets absorptions- 

 koefficienter, för hvilka Dittmar ^) derstädes redogör, gifva 

 ett från Tornöes ganska afvikande resultat. Dittmar finner 

 städse högre koefficienter än Tornöe. Men ej nog dermed. 

 Dittmar har äfven gjort absorptioner på destilleradt vatten 

 och funnit luftens absorptionskoefficienter för rent vatten mycket 

 höo-re än dem, som Bunsen iakttajrit. Att skilnaderna mellan 

 de olika observatörernas uppgifter verkligen äro betydande, 

 torde inses, om man nämner, att der Bunsen har talet 20,3 5, 

 der har Dittmar 24,40, och der Tornöe har 14,40, der har 

 Dittmar 15,6 o. 



Det bör kanske anmärkas, att ingen af dessa experimenta- 

 torer har användt fullt samma förfaringssätt. Bunsen ^) har 

 gått syntetiskt till väga. Han har framstält ren qväfgas genom 

 att leda luft öfver glödande kopparfilspån. Med användande 

 af sin absorptiometer och med iakttagande af gasens volym- 

 förminskning har han sedan undersökt, huru mycket af den 

 sålunda framstälda gasen rent vatten löser vid olika tempera- 

 turer. — Tornöe har arbetat analytiskt, i det han mättadt 

 hafsvatten vid vissa konstanta temperaturer med vanlig atmos- 



') Report ou the Scieutific Results of the Voyage of H. M. S. Challen- 



ger etc. Vol. 1. Part. 1, s. 160. London 1884. 

 ^) Gasometrische Matboden von Robert Bunsen, s. 192 — 209. 



