32 AXEL hamberg, hydrografisk-kemiska iakttagelser. 



Han gjorde om olika sätt att iitdrifva kolsyran ur hafs- 

 vattBet följande erfarenhet: 



>^Durcli kurzes Sieden von Meerwasser unter dem durch 

 Wasserdampf hergestellten Wacuum känn man ein Gasgemenge 

 erhalten, welches neben fast dem ganzen Betrag des SaurstofFs 

 imd Stickstofis weniger als V2 P- ^- Kohlensäure entbält. 



Bei dem Sieden des Meerwassers ohne Druckverminderung 

 wie es bei den bisherigen Untersucbungen der Meerwassergase 

 augewandt wurde, findet die Entwickelung der Kohlensäure 

 etwas schneller statt, ist aber ebenfalls unvollständig und 

 ebensowohl abhängig von der Dauer der Operation». 



Jacobsen plägade derför vid sina bestämningar destillera 

 hafsvattnet (utan tillsats af något reagens!) ända till torrhet 

 och bestämma kolsyran i destillatet. 



Förutom den qvantitativa mängden sökte han äfven ut- 

 forska, huru kolsyran förekommer i hafsvattnet, och om den 

 får anses kemiskt bunden eller icke. Emedan han ej lyckades 

 påvisa mer än 0,0 12 gr. neutralbunden kolsyra per liter, ut- 

 talade han den åsigten, att kolsyrans hufvudmassa icke ingår 

 i hafsvattnet såsom karbonat. Men i så fall, om kolsyran en- 

 dast bundes af fysiska band, vore det mycket besynnerligt, 

 att man vid användandet af metoder, som borde hafva varit 

 tillräckliga för att upplösa en fysisk bindning, endast kunde 

 ntdrifva högst obetydliga mängder. För att förklara, huru 

 nåcot sådant kunde effa rum, har han framhållit en hemliaj- 

 hetsfull egenskap hos klormagnesiumlösningar att absorbera 

 och energiskt qvarhålla kolsyra. 



Denna absorptionsförmåga trodde Buchanan ^), Challenger- 

 expeditionens kemist, snarare böra tilläggas hafsvattnets sulfa- 

 ter. Derför plägade han före hvarje destillatiou utfälla svaf- 

 velsyran med klorbariiira. Han lyckades det oaktadt ej erhålla 

 mer än omkring 0,04 5 gr. CO2 per liter i hafsvattnet — så- 

 ledes ungefär hälften af hvad Jacobsen funnit i Nordsjövattnet. 

 Med ToRNÖES ^) undersökningar tog frågan om kolsyrans 

 förekomstsätt i hafsvattnet ett afgjordt och stort steg framåt. 

 Han anser, att kolsyran är helt och hållet bunden af baser,! 

 och på denna grund bevisar han oriktigheten af JacobsensI 

 och Buchanans uppfattning samt af de metoder de användt. 



1) Proc. R. Soc. 22, s. 192 och 483. 

 *) Den Norske Nordhavs-Expedition 1876—78. Cherai. 2. Om Kulsyren 

 i Sövandet af Hercules Toexöe. 



