Samaan tahi melkein samaan tapaan tutki litän sitteii vieUi kolrae muuta kau- 

 kasilaista kieltä itsenäisesti. Mutta aikaa myöteii ilmestyi hänelle tällä alalla 

 varsin odottamatoin ja erinomaisen hyödyllinen työkumppali tahi, oikeammin 

 sanoen, työn alistaja eräässä soturissa. Tämä oli kenraali-majuri paroni Pietaei 

 VON UsLAR, jolie Kaukasian sotiliallitus oli antanut toimeksi maan eri kansoista 

 tehdä tarkat tilastolliset ja etnografiUiset kertomukset. Tämä tieteellisesti 

 sivistynyt mies teki vähitellen tehtäväänsä nun juurta jaksain, että muun muassa 

 tutki tutkittavain kansojen kieletkin, joista hän venäjäksi antoi kivipainoin teh- 

 tyjä esityksiä. Näistä ei painettu kuin vaan muutamia kappaleita kustakin 

 teoksesta virallisia tarpeita varten, jonka tähden Schiefner ryhtyi niiden saat- 

 tamiseen tieteellenkin hyödyksi. Paikoin kääntämällä paikoin uudesta-tekemällä 

 antoi hän paroni v. Uslar'in kielentutkimukset ulos saksan kielellä, ja niiden 

 neljän kielen lisäksi, jotka Schiefnee oli itse-päällänsä tutkinut, tuli täten vielä 

 toiset neljä;, joista tieteen maailma myöskin hänen toimensa kautta ensi kerran 

 sai luütettavia kielitieteellisiä tietoja. Kaikki nämät Schiefner'in kaukasilaiset 

 tutkimukset ovat painetut Tiedeakademian Mémoires-kirjoissa, ja niiden yliteen- 

 laskettu laveus tekee lähemmäksi 1,400 sivua nelitaitteista kokoa ja tiheätä 

 pränttiä. ^ 



Tosin voitaisiin Suonien Tiedesenrassa tätä tiedemiestä muistella kunnioi- 

 tuksella jo senkin tähden, minkä hän näin muodoin on tehnyt jälkeä huddha- 

 laisten tutkimusten ja kaukasilaisten kielten aloilla. Mutta meillä on likein- 

 piäkin, tärkeämpiä syitä, joista hänen muistonsa on nieille arvoisa ja kallis. 

 Se kolmas suuri ala, jolla Schiefner'in tutkiva henki liikkni, oli näet meidän 

 oma alamme, meidän kielikuntamme ja meidän kansallinen kirjallisuutemmc. 

 Hänen toimensa tällä alalla onkin sc, joka minut on saattanut tällä hotkellä 

 tästä paikasta näillä äänin puhumaan. Onkin siis jo aika ruveta tarkemmin 

 tunnustelemaan Schiefner'in aikaansaamia suomalaisuuden työkentällä. 



Ensi kerran astui hän tälle kentälle v. 1848, joUoin hän Tiedeakademian 

 Bulletin'issä julkasi pienen tutkimuksen nimellä: Ueher das Thier Tarvas im 

 finnischen Epos. Tämä eläin mainitaan Kalevalan tunnetuissa säkeissä (Kale- 

 vala, vanha laitos XXX, 29—31, uusi laitos III, 168—170) 



Pohjola porolla kynti, 

 Etelä emähevoUa, 

 Takalappi tarvalialla. 



Renvall'in sanakirjan nojassa oli Castrén tämän sanan kääntänyt sanalla ele- 

 fant, vaan kumpikin oli epäillyt käännöksensä oikeutta, koskahan kumpikin 

 sen jälkeen oli pannut kysymysmerkin. Tämän kysymysmerkinkö johdosta 

 vai mistä muusta syystä lienee tunnettu herliniläinen tiedemies professor! 



