W. Schott sittemmiii ottaïuit /«rwas-sanan tutkiakseen, ja jiilkasi siitä v. 1847 

 tutkimukseii, jossa liän criUiii moiigolilaisen saiian nojalla tulee siilien päätök- 

 seen, etta tarvas merkitsce Maulwurf. Eroitus ei ollut aivan pienen pieni: 

 Renvall ja Castrén sanol vat tarvasta elefantlksl, Schott myyräksl! Täl- 

 löiii llmautul Schiefner kentälle. Tutklttuansa malnitussa kh'joltuksessaaii aslata 

 puolelta sekä tolselta, el hän kultenkaan uskalla telidä niltään lopulllsta pää- 

 töstä, mutta on sitä mleltä, että sana tarvas joko on yksl poroelälmen monia 

 nlmlä talkka sltten merkltsee liärkää. Molemmat olettamukset perustaa hän 

 ainellle, jolta sanoo saaneensa Ij(")nnrot'ilta. Sen luulon että tarvas ehkä ollsl 

 joku poronnimltys perustaa hän LrtNNROT'iN lähettämään loihturunon-toislntokap- 

 l»aleesen, joka kuuluu näln: 



Tuuniie niii simin nianoaii. 

 Tuonne käskeu ja kehoitaii, 

 Pimiähän Pohjolahau, 

 Lapin laajahan salohou, 

 Sieir on hirvet hirtettynä, 

 SielP ou tarvahaf tapettu*). 



Sitä olettamusta taas, että kysymyksen-alainen sana ehkä merkitsee härkää, 

 volpl hauen mlelcstään puolustaa virolaisllla sanoilla „tarv, tarvo ein Ochsen- 

 name, tarvo-liha Üchsenfleisch", jotka Lönnrot Tai'tossa ollessansa (v. 1845) 

 oli Virolaisen Seuran sanakokouksista itsellensä muistiin pannut. (Näistä ko- 

 kouksista on täraä tieto aivau oikein joutunut Wiedemann'in jäljemmin ulos- 

 antamaan virolais-saksalaiseen Sanakirjaan.) Myöhemrain kalHstui Schiefner 

 jälkimmäisen hiulemuksen puolelle, niinkuin näkyy seuraavan vuoden (1849) 

 Bulletin'istä, jossa hau vielä julkasi lyhyen kirjoituksen tästä asiasta. Turhaan 

 oli siis näin monta oppinutta iniestä koettaimt saada selville, mikä eläiu tarvas 

 oikeastaan oli, ja kysymys oli vielä toista kymmentä vuotta ratkaisematta, 

 kunnes miiiä Ljungo Tuomaanpojan Maalain suomennoksesta (.,Rakennoxen 

 Menosta" XXIII kapp.) tapasin tämän sanan merkityksessä hirvi [katso S m mi, 

 toinen jakso l:n osa s. 7), joka merkitys tuosta mainitsemastani loihturunon 

 kappaleestakin jo epäilemättöinänä tulee ilmi, kuin sanat hirvet ja tarvahat 

 siinä ovat kertosanoina, joukalaisilla, niinkuin tunnettu on, useimmin on yksi 

 tahi yhtäläinen merkitys. 



Samana v. 1849 tuli Schiefner tutuksi Castrén'in kanssa, jonka kirjalli- 

 seen olemukseen hän sitteminin oli nun tuntuvasti vaikuttava, ja otti tällöin 

 ensi kerran osaa hänen töihinsä. Tämän vuoden alussa palattuaan toiselta 



*) Nj'kyjään ulostulleista Loitsurunoisia oleu turhaan etsinyt tätä kysymyksessä-olevaa sanan 

 tähden tärkeätä palaista. 



