gen icke på annat sätt än som nyss sades. Cygnseus höll dervid fest-talet, 

 infördt i ströskriften Iiöstis])iggarne, och af honom författade verser afsjöngos 

 på en af Fr. Aug. Bhrström componerad melodi, äfvenledes tryckt. Porthans 

 minne, som den tiden höll på att förblekna, uppfriskades betydligt hos landets 

 bildade allmänhet genom denna högtidlighet, fastän hållen inom en nog in- 

 skränkt krets. Längre fram påminte Cygnaius ofta om Porthans förtjenster, 

 såväl i verser, som. på prosa. 



Vid universitetets 200-års jubelfest, då Franzén jemte många utmärkta 

 lärda gästade Helsingfors, anlitades äfven Cygnaei talegåfva och han fick för- 

 troende-uppdraget att skrifva de sedvanliga verserna till filosofie magister-pro- 

 motionen den 20 juli 1840, liksom längre fram vid dylika tillfällen den 19 

 juni 1850 och den 31 maj 1864. Året derpå den 17 mars 1841 höll han 

 vid Bibelsällskapets årsmöte tal om hedendomens strid i Finland mot kristen- 

 domen samt dennes inflytande på Finska folkets anda, och under en resa till 

 Sverige om sommaren samma år lät han i Stockholm trycka andra häftet 

 af Jääkynttilät, men med den förändrade titeln: Höstispiggarna, en titel för 

 hvilken han led mycken smälek; genom att datera företalet i Skokloster, ville 

 han påminna om sina forskningar i detta rikhaltiga arkiv. Vårtermin 1842 

 lockade han genom en serie subscriberade föreläsningar i nyaste historien en 

 talrik blandad publik till universitetets lärosalar, och åhördes med lifligt in- 

 tresse för sin rhetoriskt lyckade framställning. Jemförelsevis mindre framgång 

 hade hans försök på den publicistiska banan, då han sommaren 1842 redige- 

 rade Helsingfors Tidningar och dervid begagnade ett mindre populärt skrifsätt 

 än dessas publik var van vid. Till denna tid hänför sig ock hans med rask 

 och skicklig hand gjorda teckning af 1741 års krig i dess början, en 1843 

 utgifven disputation, som väl icke lemnar någon följdriktig framställning af 

 händelserna, men är kryddad med karakteristiska anekdoter och snillrika re- 

 flexioner; äfvensom första häftet af Österbottningarnes ströskrift Joukahainen, 

 innehållande af Cygnseus några dikter, som höra till det bästa han skrifvit, 

 samt en uppsats om Franska drottningen Marie Antoinette, som förråder noga 

 bekantskap med Franrikes inre historié. Häftets värde ökas ej litet derigenom 

 att de öfriga, som på Cygnaei uppmaning lemnat bidrag dertill, voro: Franzén, 

 Euneberg, Stenbäck, Topelius, således alla skalder af första ordningen. 



Till utlandet stod sedan länge hans håg, och när Alexanders stipendiet 

 första gången bortgafs 1843, fick han genom detsamma sin längtan tillfreds- 

 ställd. En studie-resa i stor skala, fortfarande i 4 '/2 år, var det han nu an- 

 trädde, och minnet af densamma följde honom hela lifvet igenom, såsom man 

 finner af talrika antydningar i nästan alla hans skrifter. Genom Sverige, Dan- 



