12 Anders Donner. 



tjänster. Lindelöfs föi'sta publikation af detta slag är utgifven såsom inbjudningsskrift 

 till 1873 års promotion, vid hvilken han fungerade såsom promotor. 1 denna har han 

 uppställt en lifslängdstabell för Finland, beräknad hufvudsakligen på grund af de i 

 „Bidrag till Finlands officiella statistik" ingående uppgifterna om mortaliteten under 

 perioden 1861 — 1865 samt om folkmängden i början och slutet af nämnda år. Be- 

 räkningen är utförd efter en delvis ny, på stränga och rationella grunder fotad metod, 

 hvilken i texten utförligt motiveras. Framförallt har den dock förtjänsten att vara den 

 första mortalitetstabell för Finlands befolkning ensam, som blifvit utarbetad. I samma 

 uppsats och ännu i en senare gjorda yrkanden medverkade ock dertill, att väsentliga 

 förbättringar af de tabeller öfver dödligheten, hvilka årligen uppgöras af presterskapet, 

 successivt infördes hos oss, så att desamma numera verkligen gifva de data hvilka för 

 en sakenlig beräkning erfordras. 



Sådana undersökningar öfver mortaliteten har Lindelöf ytterligare utfört såväl 

 beträffande den allmänna dödligheten i Finland under de två tidskederna 1878 — 1886 

 samt 1891 — 1900 som angående dödligheten inom olika klasser af tjänstemän m. m. 

 Dessa tabeller visa, att mortalitetsordningen är ungefär densamma i Finland som i de 

 flesta af norra Europas civiliserade länder, med undantag dock för de första lefnadsåren, 

 då dödligheten hos oss är väsendtligen större, men att vidare emellan de tre under- 

 sökta perioderna redan visa sig väsendtliga framsteg såväl i afseende på minskning af 

 den allmänna dödligheten i Finland som särskildt hos späda barn. Hos civila tjänste- 

 män och äfven hos präster är dödligheten öfverraskande nog inom de flesta åldrar 

 betydligt större än bland den totala manliga befolkningen. 



Väsendtligen stödjande sig på dessa utredningar af mortaliteten men af ännu 

 direktare praktisk betydelse äro Lindelöfs talrika och grundliga undersökningar af sär- 

 skilda af våi'a vigtigaste pensionskassor, granskningar hvilka han flerfaldt upprepat för 

 att klargöra förändringarna i kassans ställning nnder årens lopp. Han har sålunda på 

 ett uttömmande sätt utredt ställningen i Finska Ecklesiastikstatens Enke- och Pupill- 

 kassa (2 gånger), i Finska Civilstatens Enke- och Pupillkassa (3 gånger), i Finska 

 Skolstatens Pensionskassa (2 gånger), i Folkskollärarenas i Finland Enke- och Pupill- 

 kassa (4 gånger), i Sjömannapensionsanstalten i Finland (2 gånger) samt i Jernvägs- 

 personalens pensionskassa, hvarvid en del af dessa undersökningar haft till föremål utre- 

 dandet af betingelserna för kassans tillkomst och sålunda afgifvit grundvalen för dess 

 konstituerande. Om man betänker hvilken stor mängd personer i vårt land tillhöra 

 dessa kassor eller äi-o beroende af dem för sin utkomst, kan man icke nog skatta den 

 ekonomiska betydelsen af det arbete, som Lindelöf nerlagt på undersökningarna af dessa 

 kassors möjlighet att fullgöra sina åtaganden och af deras soliditet. Den omsorg, han 

 användt på dessa granskningar, den samvetsgrannt genomförda sträfvan att icke försumma 

 någon af de nutida eller, så vidt de kunnat förutses, framtida faktorer, som inverka på 

 kassans ställning, och den i såväl matematiskt som statistiskt afseende förträffliga behand- 

 lingen göra dessa Lindelöfs undersökningar till mönster för dylika arbeten. För fram- 

 tida sådana undersökningar kunna de i många afseenden tjäna rentaf såsom mall, likasom 

 de äfven innehålla en mängd tabeller och sammanställningar, som dervid kunna få direkt 



Tom. 



