Minnestal öfver Lorens Leonard Lindelöf. 13 



användning och spara arbete. Åt vårt pensionskasseväsende har Lindelöf genom allt 

 detta gjort ovärderliga tjänster och är derför hans verksamhet åt detta håll af stor både 

 ekonomisk oeh social betydelse för vårt land. 



Tillsamniantagna representera dessa undersökningar ett ofantligt mått af kalku- 

 latoriskt arbete. De bevisa, att Lindelöf hela sin lefnad igenom bevarade ett stort 

 intresse för omfattande läkneuppgifter, så vidt dessa ginge ut på diskussionen af ett 

 betydande vetenskapligt, här statistiskt material. En sådan böjelse finner man sällan 

 hos representanter för den rena matematiken; jag har derför icke kunnat undertrycka 

 den tanken, att häri låge tecken på ett isynnerhet under lifvets senare år framträdande 

 återuppflammande af hans första vetenskapliga kärlek, den till astronomin eller rättare 

 dess forskningssätt. Jag vill dock å andi-a sidan framliålla, att äfven här matematiken 

 kommit till sin rätt bl. a. i uppställandet af särskilda nya satser, främst en sinnrik 

 formel till beräknande af inflytandet af sterbhusen efter i allan framtid inträdande del- 

 ägare i kassan. 



Till värdesättandet af Lindelöfs betydelse för vårt lands försäkringsväsende hör 

 ännu, att han i 29 år nämligen från 1879 ända till sitt frånfälle verkade såsom mate- 

 matiker i Lifförsäkringsaktiebolaget Kaleva; det behöfver knappt sägas, att han på ett 

 utmärkt sätt sätt fyllde denna plats. Han fungerade derjämte såsom ordförande i 

 bolagets direktion sedan 1880. 



Jag har hittills nästan helt uppehållit mig vid Lindelöfs vetenskapliga verksamhet. 

 Detta har ock varit naturligt, såväl emedan det uppdrag, jag sökt fullgöra, lämnats mig 

 af en vetenskaplig krets, sera emedan den man, skildringen gällt, tydligen helst önskat 

 bedömas efter hvad han uträttat och främst på det vetenskapliga området. Ett fram- 

 häfvande, om ock i korthet, af hans innehållsrika verksamhet äfven på andra områden, 

 likasom en relation om hans lefnadsförhållanden bör dock här få en plats. 



Såsom professor vid universitetet ([varstod Lindelöf till år 1874. Derunder hade 

 han fungerat såsom högskolans rektor undei' trienniet 1869 — 1872, en tid som genom 

 den s. k. Nordqvist'ska kattserenaden och de förvecklingar, som förde till baron v. Kothens 

 tvungna afgång från vicekanslerskapet, ställde stora anspråk på rektors takt och skick- 

 lighet. Såsom dekanus för fysisk-matematiska sektionen fungerade han 1872 — 1874, 

 såsom promotor 1873 och hade att vid tiera tillfällen utom landet representera uni- 

 versitetet. 



Till chef i Öfverstyrelsen för Skolväsendet efter v. Kothen utnämndes Lindelöf 

 år 1874 och härmed inleddes en lång och fruktbringande verksamhet på ett af samhällets 

 vigtigaste områden, åt hvilken han under nära tre decennier skulle egna en liufvuddel af sina 

 bästa krafter. Början af Lindelöfs chefskap i detta embetsverk inföll under en tid af starka 

 brytningar på skolväsendets område. Få år förut (1869) hade skolans förvaltning åtskiljts 

 från kyrkans, med hvilken den ända dittils varit förenad. En ny skolordning — af år 

 1872 — skulle genomföras. Olika meningar sökte sig ofta skarpa uttryck om den 

 gamla klassiska och den nyare reala riktningens företräden; och samtidigt pågick som 

 häftigast kampen till förmån för inrättandet af nya skolor med finskt undervisningsspråk, 

 kraf hvilka, tillbakahållna af den dåvarande regeringens väl starka konservatism, med 



XXXV. 



