2:dra häftet till den sumling af mineralanalyser framlidne profes- 

 sor v. Bonsdorif under titel: Ad mineralogiam fennicam mo- 

 menta begynt utgifva. Hartvall redogör i detta häfte för af ho- 

 nom verkställda analyser af kopparkis fi-ån Orijärvi oeh skapolit 

 från Pargas. Påföljande år ntgaf han ett speeimen: Pericutum 

 chemico-mineralogicum de Jf^ernerifo, hvilket kan betraktas så- 

 som en fortsättning af förenämnde arbete, i det det innehåller 

 undersökningar af särskilda vid Pargas kalkbrott förekommande 

 varieteter af skapolit, denna ganska märkvärdiga mineralftimilj , 

 som ända intill sednaste tider sysselsatt mineraloger och kemi- 

 ster, utan att alla hithörande frågor ännu blifvit nöjaktigt ut- 

 redda. Dä Hartvall begynte sina kemiska arbeten, hade kort 

 förut i kalkbrotten i Pargas, till det mesta genom grefve Fa- 

 bian Steinheils outtröttliga bemödanden, oväntadt rika minera- 

 logiska skatter blifvit framdragna oeh det dröjde ej länge innan 

 dessa väl utbildade och mångfaldiga stenrikets alster bhifvo före- 

 mål för kemisters och mineralogers ifrigaste undersökningar, v. 

 Bonsdorff och Nordenskiöld voro de förste, som lemnade 

 mera omfattande bidrag till kännedomen af dessa likasom i all- 

 mänhet af Finlands mineralier; ty hvad de äldre kemisterne i 

 sådant afseende uträttat försvinner jemförelsevis till en obetyd- 

 lighet. Ekebergs undersökningar af tautaliterna från Kimito in- 

 taga dock ett mera framstående rum, hvaremot den vidtfrejdade 

 Gadolins namn i den finska mineralogiens historie knappt be- 

 höfver anföras; ty det är blott ett enda finskt mineral — 

 Granaten från Orijärvi — han kemiskt undersökt. 



Genom utbildningen af den kemiska proportiousteorien och 

 upptäckten af läran om isomorfismen ingick mineralogien vid ifråga- 

 varande tid i ett nytt skifte af sin utveckling, hvilken smånin- 

 gom ledde till en vetenskaplig gestaltning af dess innehåll. Den 

 tid och möda, som offrades åt en mineralanalys, voro i samma 

 mån väl använda, som analysens resultater utöfvade inflytande 

 på utredningen af allmänna vetenskapliga frågor; hvarföre också 

 mineralogiens fiilt dåförtiden af kemisterne med samma ifver och 

 framgång bearbetades som den organiska naturens i våra dagar. 

 De här antydda omständigheterna synas kunna förklara, icke 

 blott hvarföre Hartvall företrädesvis vjinde sina forskningar till 



