48 



på horizontalplanet bestämmas*). Betecknar q) polhöjden, .v 

 timvinkeln och m en timlinies vinkel med meridianen, så är 

 formeln för dennes beräkning Tanff fn := Sin cp Tång s. Eme- 

 dan dessa vinklar således äro olika för särskilda polhöjder, så 

 kan ett sådant ur angifva tiden rigtigt endast för den polhöjd, 

 för hvilken det är gjordt. Visaren eller gnomon måste också 

 hafva samma lutning mot urtaflan , som verldsaxeln mot horizon- 

 ten d. v. s. lika med polhöjden. 



Alla dessa ur tillkännagifva tiden genom solens och följ- 

 akteligen äfven skuggans rörelse i horizontal riktning. Men so- 

 len äger tillika en vertikal rörelse, till följe hvaraf den på olika 

 tider af dygnet befinner sig på olika höjder öfver horizonten. 

 Äfven denna eller skuggans motsvarande rörelse kan begagnas 

 till tidsbestämning förmedelst dertill konstruerade vertikala solur. 

 Ett sådant är det som gifvit anledning till detta föredrag, och 

 hvars konstruktion jag således närmare vill beskrifva. 



På samma sätt som solen före middagen höjer sig allt 

 mer öfver horizonten, sänker den sig, efter nådd kulmination, 

 på eftermiddagen. Den äger derföre tvenne gånger om dageu 

 samma höjd, och detta inträifar på lika lång tid före och efter 

 kulminationen eller middagstiden. Föreställer man sig nu ett 

 vertikalt plan så ställdt , att det går tillika genom solen , så sam- 

 manfaller solstrålen med detta plan och bildar med en deri be- 

 lindtlig vertikal linie en vinkel, som uttrycker solens zenith- 

 distans, samt med en deri dragen horizontal linie en vinkel lika 

 med solens höjd. Dessa begge vinklar äro naturligtvis h varan- 

 dras komplementer eller utgöra tillsammans DO*'. Har man der- 

 före uträknat endera af dem, solens zenithdistans eller höjd, 

 för kulminationstiden eller då solen passerar meridianen samt 

 för hvarje särskild timme före eller efter denna tid, så kunde 

 man, om solens höjd eller zenithdistans berodde endast af dess 

 dagliga rörelse, lätt i ett dylikt vertikalt plan konstruera ett 

 solur genom att i en punkt på en deri dragen vertikal linie 



*) Timvinkel kallas den vinkel, som ett genom verldsaxeln och so- 

 lens medelpunkt gående plan bildar med ortens meridianplan, är sSledes 

 kl. 12 = O», kl. 1 =: 15», kl. 2 = 30» o. s. v. 



