79 



Dorpat. Svårigheten att bringa dem i sådan öfvereusstämmelse 

 med teorin, att de öfverblifvande differenserna kunde tillräk- 

 nas oundvikliga observationsfel, ledde honom till den förmodan, 

 att det antagna afståndet i geografisk longitud emellan Green- 

 wich och Dorpat vore felaktigt på ungefär IV2 tidssekund. Han 

 underrättade härom Struwe, som vid samma tid hade föran- 

 staltat en kronometer-expedition emellan Pulkowa och Dor- 

 pat i afsigt att nogare utröna dessa orters longitudsskilnad , 

 hvaraf sedan longitudsskilnaden emellan Dorpat och Greenwich 

 kunde erhållas, då den emellan Pulkowa och Greenwich redan 

 förut var noga bekant. Beräkningen af ifrågavarande expedi- 

 tion, som var mig anförtrodd, gaf ett resultat, som fullkomli- 

 gen besannade Hansens förmodan, ity att Dorpats observato- 

 rium befanns vai-a IY2 tidssekund eller vid pass 200 famnar 

 vestligare beläget, än man dessförinnan antagit. Det intressanta 

 häruti är, att den noggranna kännedomen om Dorpats longitud 

 sålunda ledde sin första upprinnelse ifrån ■ — • månen. 



Föröfrigt är anförda fall icke det enda, i hvilket månens 

 rörelser spridt ljus öfver jordiska förhållanden. Tvärtom hafva 

 mänobservationer redan lång tid tillbaka utgjort ett af de be- 

 qväraaste och isynnerhet af sjöfarande begagnadt medel ^ att 

 finna orters geografiska longitud, och månen har sålunda i vä- 

 sendtlig mon bidragit till de betydande framsteg, som geogra- 

 fin gjort i våra dagar. Det kan ännu tilläggas, att Laplace ur 

 månens rörelser härledt såväl jordens afplattning som solens af- 

 stånd, och att de resultater, till hvilka han på denna väg kom- 

 mit, underbarligen öfverensstämma med de nyaste på helt olika 

 och mera direkta metoder grundade bestämningarne af samma 

 elementer. 



Månen är den enda himlakropp, som, tillfölje af sitt nära 

 grannskap, tillåter någon undersökning af dess fysiska beskaf- 

 fenhet. Man har med omsorg antecknat dess yta, sådan den 

 visar sig i de bästa teleskoper; man har mätt höjden af åt- 

 skilliga bland dess otaliga berg, hvilkas riugformiga gestalt 

 tyckes vittna om vulkaniskt ursprung; man har äfven sökt ut- 

 forska djupet af dess kratrar. Men till kännedomen om de or- 

 ganiska varelser, hvarmed fantasin så gerna vill befolka månen. 



