189 



Ord yttrade af Ordföranden vid ärs- och högtids- 

 dag-en den 29 April 1863. 



Ingen lär fränkänna de vetenskapliga sträfvandena en 

 framstående plats i den menskliga utvecklingens historie. Äfven 

 de, som lägga mindre vigt pä kunskap och intelligens i och för 

 sig, kunna ej förbise den praktiska nyttan af åtskilliga veten- 

 skapsgrenar och deras medelbara eller omedelbara inflytande på 

 det materiella välståndets höjande. Vi behöfva endast jemföra 

 vår existens med de förhållanden, i hvilka våra förfäder lefde 

 för något sekel tillbaka, för att inse huru mycket vetenskapen 

 och dess tillämpning i det allmänna lifvet sedan dess förändrat 

 verldens utseende. „Det moderna idealet", säger den snillrike 

 författaren af les miserables , „har sin urbild i konsten och sitt 

 medel i vetenskapen. Det är genom vetenskapen man skall för- 

 verkliga skaldernas herrliga dröm: det socialt sköna. Genom 

 A-|-B skall man återställa Eden. På den punkt, dit veten- 

 skapen är kommen, utgör det exakta en nödvändig beståndsdel 

 af det sköna, och den konstnärliga känslan är icke blott betjent, 

 utan kompletterad af den vetenskapliga organen: drömmen bör 

 kalkylera. Konsten , som eröfrar, bör hafva till stödjepunkt ve- 

 tenskapen, som vandrar fram. Den moderna bildningen, det är 

 Greklands ande uppburen af Indiens, det är Alexander pä 

 Elefanten". 



Jag har tillätit mig åberopa dessa ord af den store skal- 

 den och tänkaren, emedan de bevisa, huruledes äfven han från 

 sin rent konstnärliga ståndpunkt erkänner vetenskapens stora 

 betydelse i det moderna bildningsarbetet. Att likväl för honom 

 konsten, Greklands ande, såsom det högsta, står öfver veten- 

 skapen, Indiens ande, kan ej förundra oss, dåvibesinne, huru 

 lian med all sin håg och själ lefver in uti den förra och der- 



