203 



bration, hvarföre ljusets styrka således kan bestämmas genom 

 den vibrerande fjäderns längd. Professorn ansåg likväl begag- 

 nandet af detta mätt vara underkastadt praktiska svårigheter, 

 ty det egentligen mätande är vibrationernas antal, hvilka hos 

 hvarje särskildt instrument kunna blifva olika äfven för samma 

 fjäderlängd, och föreslog derföre den förändring deri, att den 

 vibrerande fjädern skulle ersättas genom en med flere rader hål 

 försedd skifva, som förmedelst ett urverk kan försättas i en 

 bestämd, dock för olika försök föränderlig rotationshastighet. 

 Den enklaste fotometriska princip vore likväl, enligt professo- 

 rens mening, den att låta ljuset genomgå till sin tjocklek nog- 

 grannt mätbara lager af genomskinliga media af bestämd sam- 

 mansättning, ehuru äfven dervid såsom i de öfriga metoderna 

 omdömet hufvudsakligen är beroende af ögats individuella käns- 

 lighet och således icke kan göra anspråk på absolut giltighet. 



Den 3 November föreläste statsrådet Nordenskiöld ett bref 

 frän professor Miller i Cambridge, deri han bland annat med- 

 delar resultaterna af sina undersökningar rörande de pyrosmalit- 

 krystaller statsrådet tillsändt honom och dem han på grund af 

 deras optiska förhållanden funnit vara tydligt rhomboedriska, 

 oaktadt de efter direkta vinkelmätningar syntes vara irreguliera. 



Den 1 December anmälde professoren Lindelöf till intag- 

 ning i Akterna en uppsats, angående de ytor, som uppkomma 

 när en flytande membran får oberoende af tyngdkraften bilda 

 vissa konturer; under titel: Théorie des surfaces de revolution 

 a courbure moyenne constante har detta arbete nyligen lemnat 

 pressen. 



Den 19 Januari föredrog statsrådet Nordenskiöld en skrif- 

 velse från Sir Roderick Murchison, deri han yttrar sin be- 

 låtenhet med den honom tillsända, af statsrådet utarbetade karta 

 öfver bergrefflornas riktning i Finland, hvarjemte han önskar 

 erfara, hvilken mening härstädes gjort sig gällande angående 

 uppkomsten af de otaliga sjöar, som i Finland förekomma, till- 

 läggande, att professor Rasisay för sjöarne i Schweitz uppställt 

 den teori, att de alla skulle vara utgräfningar af ofantliga gla- 

 cierer, som utgått frän centrum af landet. — Statsrådet anförde 

 vidare, att han i Grewingks nyligen utgiina arbete: Geologie voi} 



