221 



torium, men han vet ej hvar den haft sitt ursprung ej heller 

 kan han vidare följa den i sitt lopp eller, veta hvartät den vän- 

 der sin kosa, ej heller kan han bestämma dess utsträckning till 

 bredd eller höjd. De strömmar, som existera litet högre upp i 

 luften just ofvan hans hufvud, äro i de flesta fall för honom 

 alldeles okäuda, emedan deras tillvaro endast tillfälligtvis kunna 

 förnimmas. Han vet visserligen, att hufvudorsaken till de me- 

 teorologiska förändringarne är värmet, men äger ingen utväg 

 att qvantitativt bestämma detsamma; han mäter värmegraden 

 (således endast relativt) hos den luftportion, som närmast om- 

 gifver hans termometer, men pä några hundrade (ja tiotal) fots 

 afstånd åt sidan kayi den vara annorlunda och på detta afstånd 

 uppåt är den det bestämdt; — han vet af fj^sikens lagar, att värme 

 oupphörligt konsumeras i luften till bildning af vattengas och 

 produceras åter genom dennes kondensering, men eger intet me- 

 del att bestiimma mängden deraf eller orten hvarest det sker; 

 — han kan förmedelst barometern iakttaga lufttryckningens af- 

 och tilltagande på en ort. men om denna förändring förorsakas 

 af luftens utvidgning och förtätning eller af vattengasens för- 

 minskning och tilltagande, om dessa försiggå i atmosferens lägre 

 eller liögre regioner, står allt utom gränserna för hans bestäm- 

 ningsförmåga. Och huru skola då följderna af dessa orsaker 

 kimna beräknas, när de data, som skulle läggas till grund för 

 beräkningen, äro och till följd af sin egendomliga beskaffenhet 

 måste vara så obestämbara, och då de bestämningar, som kunna 

 göras, äro till den grad behäftade med lokala inflytelser, att till 

 och med observationer inom samma stad icke öfverensstämma 

 med hvarandra, emedan det icke är precis samma sak, samma 

 rörelser, som observeras"? Det kan derföre ej förefalla besynner- 

 ligt, att verkligen stora naturforskare äfven i våra dagar gifvits, 

 hvilka — i det de velat mäta de meteorologiska insigterna med 

 astronomisk måttstock — på fullaste allvar påstått , att meteoro- 

 logiska observationer icke hafva ledt och aldrig kunna leda till 

 något vetenskapligt resultat, emedan de ej kunna prestera de 

 qvantitativa data, som skulle erfordras till uträkning af den 

 högst invecklade mekanism, af hvilken atmosferens rörelser och 

 förändringar bestämmas. 



