249 



Om Grahams dialytiska försök. 



(Meddeladt d. 9 Mars 1863.) 



När ett lösligt ämue engång blifver upplöst, utbreder det 

 sig likformigt genom lösningsmedlets hela massa i följd äf en 

 utaf sig sjelf försiggående process. Denna process — diifussion 

 benämnd — beror af den attraktion lösningsmedlet utöfvar på 

 det lösliga ämnets molekyler och försiggår med olika hastighet 

 hos olika ämnen. Så är kalihydratets difFussionshastighet dub- 

 belt större än det svafvelsyrade kalits och detta har äter en 

 dubbelt större diffussionshastighet än svafvelsyrade talkjorden, 

 socker eller alkohol. Andra ämnen diffundera ytterst långsamt 

 och tillhöra en annan klass af kemiska föreningar, karakterise- 

 rade genom sin oförmåga att antaga det krystalliserfide till- 

 ståndet. Dit hör kiselsyrehydratet, lerjords- och analoga me- 

 talloxihydrater, när de existera i löslig form, vidare stärkelse, 

 dextrin, gummiarter, karamel, tannin, albumin, lim, vegetabili- 

 ska och animaliska extraktivämnen. De äro utmärkta icke blott 

 genom en ringa diffussionsförmäga, utan äfven genom ett gelé- 

 artadt tillstånd hos hydraterna; lättlösliga i vatten, qvarhållas 

 de i lösningen blott genom en ytterst svag kraft. Djurkroppens 

 plastiska beståndsdelar höra till denna klass. 



Dessa ämnen benämner Geaham kolloidsiibstamer, i motsats 

 till de andra eller krystalloidsuhstanserne. De geléartade kol- 

 loidsubstansernes mjukhet förmedlar en öfvergång från de stela 

 krystalliniska ämnena till det liqvida tillståndet och kunna tjena 

 som medel för vätskors diffusion likasom vattnet sjelft. De gelé- 

 artade massor, som bildas af stärkelse, animaliskt slem, pektin 

 och hydrater af andra koUoidsubstanser, hvilka strängt taget, 

 alla äro olösliga i kallt vatten, tillåta dock i större massor, så- 

 som vattnet, de diffusiblare ämnena att passera igenom, medan 

 de för genomgåendet af de mindre diffusibla ställa ett större 

 motstånd och alldeles icke genomsläppa andra koUoidsubstanser. 

 De likna i detta hänseende djurmembraner. Redan en tunn 



