27 



bekantskap med Turkiskan, isynnerhet som tillträdet till detta 

 språk endast lemnas genom Arabiskans och Persiskans för- 

 gård, det kan ock af dem, hvilka redan xitvalt sin specialitet 

 med skäl anses som tidspillan, i alla fall som en cura poste- 

 rior, men det unga slägte, hvilket här i Finland så decide- 

 radt tagit fosterlandets framtid och den fosterländska veten- 

 skapens angelägenheter om händer, till dem må väl en upp- 

 maning vedervågas, att ej sky mödorna, ej glömma att den 

 vag, öfver hvilken Castréns äras sol gick opp, äfven har sin 

 fortsättning och att denna, såsom sades, leder från Ural — 

 till Turan. Skall det sedan bära af till Altai eller än längre 

 bort, det blir en sednare fråga, hvilken vetenskapen f. n. 

 hvarken torde kunna förneka eller bejaka. Deremot synes 

 det ganska säkert, att den här och der sig yppande rigtning, 

 hvilken söker, korteligen sagdt, att Indogermanisera de Fin- 

 ska stammarnas forntid, är en afvikelse från den raka, kan- 

 ske ock från den rätta vägen. 



För att komma till klar insigt i förhållandet mellan de 

 Finsk-Ungerska idiomen å ena sidan samt Turkiskan å den 

 andra, erfordras ock att denna sednare i och för sig blefve 

 grundligare utforskad. Hvad Osmaniskan och särskildt dess 

 Constantinopolitanska mundart vidgar, eger man visserligen 

 ett icke ringa antal grammatikor af större och mindre värde; 

 äfven ordböcker saknas ej. Men ehuru denna dialekt, såsom 

 företrädesvis representerande skriftspråket, utan jemförelse är 

 den litterärt vigtigaste, så har densamma genom sin till det 

 otroliga gränsande uppblandning af Arabiska och Persiska 

 ord, talesätt och grammatikaliska former blifvit den för lin- 

 guisten minst tilldragande eller lärorika *). Blott föga re- 

 nare är språket i de få Seldschukiska texter, hvilka ännu fin- 

 nas i behåll. Deremot förmodar man på goda grunder, att 



*^ Hvad under om de här hos oss efter transski-iptionerna i Bian- 

 chis, i och för sig nog torftiga Dictionnaire, men föröfrigt utan all sak- 

 kännedom verkstälda Finsk-Turkiska komparationerna slagit så snöp- 

 ligt ut! Prof. Geitlins korta men innehållsrika "theses qvas''- - - hade 

 dock bordt öppna ögonen på dem, som ännu tro, att spräkjemförelserna 

 hellre skola dragas ur ordboken, än ur grammatiken. 



