30 



Leipz. 1862) lemnat spridda bidrag till det vidtgripande äm- 

 nets utredning. Den grundlige Quatremére förberedde genom 

 betydliga samlingar ett närmare inträngande i de ost-Turkiska 

 dialekterna. Både såsom linguist och editor af Dschagataiska 

 texter har Beresin förvärfvat sig vackra förtjenster; det är 

 ock honom man har att tacka för kännedomen om en mängd 

 i E,yska biblioteker förvarade Dschagataiska manuskripter. I 

 Kasem Begs Turkiska grammatik förekommer åtminstone en 

 liten början till komparation af vest- och ost-Turkiskan. Slu- 

 teligen har Zenker med berömvärd noggranhet upptagit det 

 hittills kända Dschagataiska ordförrådet i sitt stort anlagda, 

 ehuru ännu blott till ringa del utgifna Turkiska lexikon. 



Öfverhufvudtaget kan således den ost-Turkiska forsknin- 

 gen sägas befinna sig i ungefär samma läge som den Finsk- 

 Uralska före Castrén. Vetenskapens väntan är med stort del- 

 tagande fästadt på densamma; täta dimmor hänga väl ännu 

 öfver föremålen, men de hafva råkat i den rörelse, hvilken 

 ofta bebådar dagens ankomst. Det skall måhända lyckas att 

 i det Turanska, liksom förut i det Sibiriska, folkhvimlet upp- 

 täcka så godt som okända stammar och tungomål, men huf- 

 vudsaken blir i alla fall den att draga en skarpare rågång 

 mellan de nog chaotiskt i hvarandra inblandade nationalite- 

 terna, att framhålla deras egendomligheter, så att hvarochen 

 får sitt, att, med ett ord, kritiskt och tillika ur en gemensam 

 eller komparativ synpunkt behandla det väldiga, mångförgre- 

 nade materialet. För att detta må kunna ske (och har det 

 skett, sä gifva sig konseqvenserna för den Uralska språkfrå- 

 gan af sig sjelf) behöfver äfven Turan sin linguistiska apo- 



Finska stammar blott en härledning eller öfverflyttning af landskaps- 

 benämningen. Vill man invända, att de vesterländske källornas Ugrier 

 bodde alltför långt i norr, sä behöfves blott erinras, att Ostjakernes 

 stamsagor, enligt Castrén? uppgift, visa mot Jeniseis öfversta lopp, 

 hvarigenom vi redan betydligt nalkas Turan. Namnet, uppkommet i 

 södern, vandrade med folket uppemot norden. — Jag undertrycker alla 

 vidare gissningar i denna intressanta fråga, emedan man med skäl kan 

 hoppas, att Prof. Ahlqvists snart utkommande forskningar öfver Ostja- 

 kerne skola gifva fastare hällpunkter, än dera man f. n. eger. 



