74 



Om KiRCHHOFFS "Studien zur Geschichte des griechi- 

 schen Alphabets." — Af W. Lagus. 



(Meddeladt den 13 Mars 1865.) • 



Att i en under tidernas längd så flitigt genomtröskad 

 fråga, som den om Grekiyka alfabetet, ännu i våra dagar, en- 

 ligt hvad Kirchhoffs arbete vidhandenger, så mycket nytt och 

 positivt lärorikt låtit säga sig, detta är ett talande bevis dpr- 

 på. att den klassiska filologin, bedrifven efter sunda principer, 

 ingalunda, såsom man stundom hör yttras, redan förlorat sin 

 egentliga vitalkraft och blott skulle fortvegetera på gamla be- 

 sparingar. Visserligen kunde någon af Pertz\ i omedelbart 

 granskap till ifrågavarande afhandling befintliga, redogörelse 

 om de nyligen upptäckta äldsta handskriftsfragmenten af Vir- 

 gilius, låna ett intyg om den sedvanliga konjektural visdomens 

 vansklighet, i det sig så ledsamt fogat, att ingen enda bland 

 de af E.ibbecks editoriska skarpsinne uttänkta versomflyttnin- 

 garna genom dessa fragmenter vunnit bekräftelse. Men slika 

 olycksfall äro ju i hvarje vetenskap oundvikliga, ja sjelffall- 

 na, der en anfäktande skepsis klifver upp på kritikens do- 

 marsäte. Uppfriskande är deremot att stöta pä undersöknin- 

 gar och en bevisföring sådane som de, hvarmed KirchhofF 

 riktat vårt vetande om Greklands fornkultur och vägarna 

 för dess utbi^edning. 



Lemnande alla interpretationer och jemkningsförsök af 

 sinsemellan stridiga auktorställen tillsvidare i sitt värde, hål- 

 ler sig hans forskning uteslutande till det faktiska stofT, som 

 föreligger i autentika och troget från, monumenten kopierade 

 inskrifter, förnämligast de i C. I. G. samlade. Samvetsgrannt 

 genomgås och granskas hvarje hittills funnen inskription af 

 äldre datum än Peloponnesiska krigets slutar, ■ — den tidpunkt 

 då lonernes grafiska system såväl offentligen antogs i Athén 

 (01. 94,2) som ock började vinna allmännare insteg i öfriga 

 Grekiska stater. Öfversigtligheten i det mångförgrenade ma- 



