99 



tenskaper dock 1822 erhöllo hvar sin skilda lärostol. Obser- 

 vatorium förseddes nu med några förträffliga instrumenter 

 och Struve utvecklade vid deras begagnande en så beundrans- 

 värd flit och skicklighet, att utmärkte sakkännare påstå, det 

 en ny epok i teleskopets historia och användning randades 

 den dag, då Frauenhofers stora Refraktor, som äfven var den 

 store artistens mästarstycke, öfverlemnades i Struves händer. 

 Han hade företrädesvis fästat sin uppmärksamhet vid de s. k. 

 dubbelstjernorna och sedan han med detta berömda instru- 

 ment genommönstrat 120,000 stjernor, uppgjorde han öfver 

 dubbelstjernorna en katalog, som upptog ej mindre än 3112 

 sådana. Genom detta stora arbete, som 1827 utkom, ådagala- 

 des det fullständigt, att dessa stjernor, som för det obeväp- 

 nade ögat äro enkla, visa sig i teleskopet dubbla, eller som 

 två mycket nära stående, icke tillfölje af någon optisk orsak 

 eller någon tillfällighet i deras läge, utan emedan ett reelt 

 samband af granskap och ömsesidig attraktion verkligen eger 

 rum dem emellan och att de såsom sådana ingå i skapelsens 

 allmänna plan och verldsaltets inrättning. Genom detta ar- 

 bete erhöll man äfven ett bestämdare mått för fixstjernornas 

 förvånande aflägsenhet; Stjernan « Lyrae t. ex. är på 1,650,000 

 gånger större afstånd från oss än solens. Denna "odödliga" 

 stjernkatalog efterföljdes efterhand af andra ej mindre vig- 

 tiga arbeten i stjernhimmelns fysik: men jag kan här icke 

 uppehålla mig vid dem. 



En gammal erfarenhet, att ingen vetenskap varit af Fur- 

 star och Regenter så omhuldad som astronomin, bekräftades 

 äfven nu. År 1833 beslöt kejsar Nikolai att i Pulkova, i när- 

 heten af S:t Petersburg låta uppföra för Ryssland ett Central- 

 observatorium som vore vetenskapen och hans regering 

 fullt värdigt, och då denna praktfulla inrättning blef i fullt 

 färdigt skick och försedd med de yppersta instrumenter, som 

 kunde åstadkommas, öfverlemnades direktion af densamma åt 

 Struve, som derföre 1839 lemnade sin profession i Dorpat. 

 Här i Pulkova arbetade han rastlöst i tjugu år, delande sin 

 tid emellan observationer på himmeln, och ledningen af de 

 mest omfattande geodetiska mätningar. På hans bedrifvande 



