105 



man af hans utmärkta natursgåfvor hade rätt att vänta. Na- 

 tnrvetenskaperna, isynnerhet kemi och mineralogi lågo honom 

 visserhgen jemt i hågen; ungdomsförströelser och ett efter 

 äfventyr af hvarjehanda slag lystet sinne gjorde dock nog 

 ofta intrång på hans vetenskapliga sträfvanden. Men en ny 

 bana uppgick för honom efter det han den 1 December 1841 

 antosfs till extrakonduktör vid berijsstaten i landet. Med väl- 

 vilja omfattad af verkets insigtsfulle och erfarne chef, kunde 

 han der förvärfva sig den bekantskap med mineralrikets al- 

 ster, som snart satte honom i stånd att om vårt lands föga 

 undersökta geognostiska förhållanden lemna icke så oväsendt- 

 liga upplysningar. Om sommaren 1844 och 1845 gjorde han 

 exkursioner till särskilda mineralställen i vestra delen af lan- 

 det och återkom derifrån med rika skördar. 



Sistnämnda år om hösten fick han tillfälle att i större 

 omfång tillämpa och ytterligare utvidga sin mineralogiska er- 

 farenhet, då densamma togs i anspråk för utredningen af den 

 ganska vigtiga frågan, om verkligen, såsom skalden säger, 

 vårt land är fattigt och skall så bli för den, som guld begär. 

 En särskild anledning till denna frågas experimentella lös- 

 ning hade slumpen nyligen framkallat. Ar 1837 anträffades 

 nemligen vid norra stranden af Kemi clf ej långt från dess 

 utlopp ett kalkstensblock, hvari man kunde igenkänna ge- 

 diget guld i bredd med jernkis, kopparkis och blyglans. Ett 

 sådant fynd ådrog sig både styrelsens och vetenskapens upp- 

 märksamhet och ehuru de efterspaningar, som åren 1837, 

 1839 och 1840 af särskilda bergstatens tjenstemän anställdes 

 i trakten, icke ledde till upptäckten af något guldlager, ej 

 ens af något guldkorn, ville man dock ej öfvergifva hoppet 

 att finna den dyrbara metallen, innan mera omfattande forsk- 

 ningar blifvit verkställda. På föranstaltande af landets sty- 

 relse beordrades öfversten vid bergingenörkårens stab i 8:t 

 Petersburg, doktor E. Hofman, att om sommaren 1844 gco- 

 gnostiskt undersöka Kemitrakten för 'att sedan uttala sig om 

 möjligheten af guldets förekommande derstädes. Denne er- 

 farne bergsman, som redan 1829 åtföljde A. von Humboldt 

 på dess resor i södra Ural och särskildt undersökt flera der 



