109 



källor, dels egna observationer blifvit begagnade, meddelades 

 första delen finska vetenskapssocieteten den 4 Juni 1854 och 

 infjick i 4:de Tornen af societetens Akter: den senare delen 

 som innehåller rysk-amerikanska kompagniets historie, utkom 

 först 1862 i 7:de Tomen af samma Akter. De kompetenta- 

 ste domare hafva tillerkänt dessa etnografiska skizzer ett högt 

 värde ; den kände språkforskaren professoren Buschman i Ber- 

 lin, som sysselsatt sig företrädesvis med amerikanska språk, 

 omnämner desamma med det största beröm och kallar dem : 

 ett nytt herrligt arbete. 



Onekligen var det dessa etnografiska forskningar, som 

 hos Holmberg äfven väckte en varm nitälskan för fosterlan- 

 dets fornkunskap och fornlemningar: antagen till biträde vid 

 universitetets etnografiska museum ordnade och katalogisera- 

 de han hela samlingen och var särdeles ifrig att dit anskaffa 

 nva föremål. Af d_e derstädes förvarade forntida stenredskapen 

 lät han taga afteckningar. hvilka sedermera blefvo försedda 

 med korta beskrifningar och utgifna i 9:de häftet af veten- 

 skapssocietetens bidrag till Finlands naturkännedom, etnografi' 

 och statistik. 



Sina mineralogiska och geognostiska studier dröjde han 

 ej heller att återupptaga. Ar 1857 utgaf han: Mineralogi- 

 scher Wegweiser durch Finland och 1858: Materialien zur 

 Geognosie Finlands, begge arbetena utgörande tvenne häften 

 af f. vetenskapssocietetens nyssnämnda bidrag. I mineralo- 

 giska sällskapets i S:t Petersburg förhandlingar lät han in- 

 föra sina under guldsökningen i Kuusamo samlade iakttagel- 

 ser och resultaterna af en på allmän bekostnad år 1855 i ö- 

 stra Finland företagen mineralogisk utflygt finner man med- 

 delade i Naturforskaresällskapets i IVIoskwa Bulletin för 1857. 



Vi hafve med denna flygtiga minnesteckning kommit 

 till en för vårt land ganska vigtig tidpunkt: krigets brand- 

 facklor, som hotfullt uppflammat A'id våra kuster, hade nyss 

 slocknat; genom fruktbringande verksamhet och nyttiga före- 

 tag sökte man läka de skador, det fiendtliga anfallet förorsa- 

 kat. Sträfvandet att pä alla häll öppna, landets naturliga 

 hjelpkällor, hade äfven ledt tanken på de skatter våra tusen 



