121 



upptäckt ett gammalt tempel, hvars arkitrav blifvit förd till 

 Louvren i Paris och der sorgfällit studerad. Bildverken fram- 

 ställa kämpande tjurar i tvenne grupper; vidare ett lejon, 

 sönderslitande en tjur, ett annat som förgör en hjort: ytter- 

 mera med peruker utrustade sfinxer. Allt detta är motiver, 

 hvilka tillhöra dels Egypten, dels inre Asien, icke den Gre- 

 kiska konsten i dess renhet. Man fäster så mycket större 

 vigt vid ifrågavarande bildverk, som stilen i desamma lemna 

 ett ur-Babyloniskt ' skulpturprof , å ena sidan ännu bärande 

 alla spår af utveckling ur den Egyptiska, medan, å andra 

 sidan, de märkbart afrundade formerna tillika antyda de fram- 

 steg, konsten vid Eufrats och Tigris stränder var kallad att 

 taga förbi sitt första mönster. 



Begifvande oss några mil längre nedåt komma vi till 

 Smyrna. Härifrån går vägen genom trånga pass i den skugg- 

 rika Nimphidalen till Sardes. hufvudstaden i det fordna Ly- 

 dien. Vill den resande göra sig litet besvär, så viker han 

 af i en sidodal, för att der betrakta en i klippväggen uthug- 

 gen mansfigur i ungefär 2 tums basrelief. Framför detta mo- 

 nument, hA'ilket, sedan det 1840 åter upptäcktes, i högsta grad 

 intresserat fornforskningen, har redan Herodotos stått. Han 

 skrifver derom i sin historie; ''Egyptens kung Sesostris har 

 här — på vägen mellan Smyrna och Sardes — upprest sin 

 bild. Det är en man af 4V2 alns höjd med en lans i högra, 

 en båge i venstra handen, hälft Egyptiskt, hälft Ethiopiskt 

 utrustad. Från hans ena arm till den andra löper öfver brö- 

 stet en hieroglyf skrift af innehåll: "Jag har med mina armar 

 eröfrat detta land." Många — tillägger Herodotos — mena 

 att denna bild föreställer Memnon, men de fara vilse." 



Vi hafva här ett af de fåll, der Herodotos, — i all sin 

 beundransvärda noggranhet, är mindre noggran. Figuren lå- 

 ter väl på hans beskrifning lätt igenkänna sig, endast att bå- 

 gen hvilar i dess högra och lansen i dess venstra hand *); 



*) Herodotos har således blott gjort en omkastning från sin S5-n- 

 punkt. Afbildnin^ar af monumentet förekomma i Gerliards Archäo- 

 logische Zeitung för 1843 och 1845, i Ra w lin sons History of Hero- 

 dotus och flera andra verk, (hvilka under föredraget förevisades). 



