140 



Man kan icke neka att denna hypotes var mera stor- 

 artad, men måste äfven medgifva, att densamma blottade 

 många ofantligt svaga sidor. Bortser man från det äfventyr- 

 liga uti strömmens ledande rundtomkring hela jordklotet och 

 den helt och hållet orimliga anledningen dertill, blifver den- 

 samma alltid skyldig svaret på den frågan: hvarifrån kom- 

 denna vattuflod och hvart tog den vägen? Det var derföre 

 icke under att den genast från första början fann motstån- 

 dare. Ibland dem bör märkas, såsom den förste, Leop. v. 

 BuCFi, hvilken påstod dessa erosions- och rullstensfenomener 

 vara lokala för hvarje dalsträckning, hvilket isynnerhet alp- 

 dalarne i Schweitz ådagalägga, samt härröra af större vatten- 

 och issamlingars nedflytande till lägre trakter. Dessutom 

 vittna, säger han, de erratiska block, som finnas på ofantliga 

 afstånd från sin ursprungsklyft utan tecken till nötning, om 

 något helt annat fortskaffningsmedel än en sådan rullstens- 

 flod. Dennas försvarare invände väl, att refFlornas riktning 

 icke följer markens sluttningar och är deraf nästan oberoen- 

 de, att den afnötta sidan af bergen eller den s. k. stötsidan 

 stundom är vänd emot hafvet; att man på de skandinaviska 

 bergen (ty till denna lokal af fenomenet inskränkte sig van- 

 ligen försvaret) ej kunde tänka sig uppkomsten af en sådan 

 lokal vattensamling, att den skulle förmått åstadkomma så 

 stora verkningar af så vidsträckt omfång eller så lång var- 

 aktighet. De erratiska blockens kringspridande ansågo de ej 

 böra förblandas med rullstenarnes, grusets och sandens, eme- 

 dan de förra ligga på ytan af de senare och således tillhöra 

 en vår tid närmare belägen period, i hvilken flytande ismas- 

 sor kunde tänkas verksamma. — Men snart uppträdde en 

 mera bestämd och afgjord antagonist, Agassiz, hvilken i sina 

 Etudes sur les glaciéres år 1840 vidlyftigare och omständligare 

 utvecklade den af Venetz och Charpentier förut framställda 

 åsigt att bergens afnötning och afslipning samt refFlorna på 

 deras ytor härröra af glaciérer, som småningom glidit deröf- 

 ver och på den undre smältande sidan varit uppblandade med 

 grus och stenar. Sedan han först genom noggranna under- 

 sökningar af de Schweitziska glaciérerna öfvertygat sig om 



