147 



eller i större höjningar och sänkningar. Så har man fram- 

 hållit att norra Europas nuvarande mildare klimat är en följd 

 af golfströmmens lopp tätt förbi Norges kust. Tänker man 

 sig denna ström hämmad eller dess norra del förflyttad när- 

 mare Amerika, så skulle ovilkorligen en sänkning af Euro- 

 pas medeltemperatur och isynnerhet vintertemperaturen in- 

 träffa. Detta torde visserligen vara förhållandet, men då det 

 är en nödvändig följd af jordens rotation, att den från eqva- 

 torn norrut gående strömmen drager sig åt öster, och den 

 norra arktiska strömmen deremot så mycket som möjligt åt 

 vester. så har väl deras lopp i alla tider varit sådant det nu är. 

 Ett sammanhang emellan Östersjön och Ishafvet öfver norra 

 Ryssland kunde väl möjligen hafva bidragit till att något 

 sänka temperaturen, men skulle svårligen förmått öfverdraga 

 hela Europa med ett istäcke, så mycket mindre, som vi efter 

 glacialperiodens slut äro nödsakade att antaga ett sådant sam- 

 manhang. 



Det nyaste försöket att förklara denna stora glaciérbild- 

 ning framställdes och publicerades i slutet af förlidna år af 

 prof. Frankland i England — dock en afgj ord anhängare af 

 glaciérteorien — hvilket förklaringsförsök, så paradcxt det i 

 början förefaller, likväl måhända i sjelfva verket är det na- 

 turligaste. Hans påstående är nemligen, att glaciérernas för- 

 ökande och utbredning icke härrörde af köld, utan af värme. 

 Hans åsigt i korthet refererad är följande: Att antaga en 

 lägre temperatur på jordytan såsom första upphofvet och or- 

 saken till den stora glaciérbildningen är att alldeles förbise 

 ett hufvudsakligt och väsendtligt vilkor för densamma. Hela 

 denna process är nemligen intet annat än en destillation, och 

 aldrig erhålles en större mängd af destillatet genom förminsk- 

 ning af destillationskärlets temperatur. En destillationsappa- 

 rat består af tre delar: evaporatorn (ängbildningskärlet), kon- 

 densatorn (af kylaren) och recipienten (förvaringskärlet). Den 

 första utgöres i naturen hufvudsakligen af verldshafvets yta, 

 den andra af luften, der vattengasen kondenseras till snö, om 

 blott temperaturen der är tillräckligt låg, den tredje af fasta 

 landets yta, isynnerhet dess högre belägna delar. Deras funk- 



