68 
frågan. Ändamålsenliga försigtighetsmått vidtogos för att före- 
komma underslef. Gräfningar anställdes på ett ställe af lagret, 
som förut ej blifvit bearbetadt. Samma dag fann man i när- 
varo af tjugu naturforskare 5 stycken flintmeisslar i deras ur- 
sprungliga läge och med karakterer, som ej tilläto något tvifvel 
om deras äkthet. De engelska mnaturforskarene, som ända dit- 
tills varit gripna af sin landsmans skepticism, blefvo öfvertygade 
om dessa redskaps antiqvariska natur och med detsamma för- 
föllo äfven alla invändningar, som kunde göras emot det om- 
tvistade käkbenets höga ålder och polaeontologiska betydelse. 
Det var en stor triumf för BOUCHER DE PERTHES, Som vid denna 
undersökning äfven var närvarande. 
Efter de beskrifningar, flere geologer lemnat om trakten 
vid Moulin Qvignon, synes man ej kunna betvifla, att det röda 
konglomerat med ofullständigt afrundade flintstenar och ett svart 
lager, der käkbenet anträffats, hörer till diluvialbildningarna 
(postpliocena formation), hvilande omedelbart på kritan, som på 
andra ställen betäckes af tertiära (miocena) formationer i ofant- 
lig utsträckning. Likvisst är ELR DE BEAUMONT, en af vår 
tids största geologiska auktoriteter, af annan mening och anser 
lagren vid Somme dalen såsom hörande till alluvium eller ett 
slags rörliga lager, som på sluttningar af vindar, regn och snö 
drifvas framåt och kunna innesluta fragmenter från alla forma- 
tioner och äfven djurben. Sådana af vattnet framdrifna sten- 
massor skulle sedan betäckas af senare jordlager. 
Att dock med större noggrannhet bestämma de lagers 
ålder, som vid Moulin Qvignon uppträda, synes vara för geolo- 
gerna en svår uppgift: medan några anse dem höra till det 
äldsta diluvium, vilja andra och bland dem HEBERT, en mycket 
ansedd geolog, icke tillerkänna dem samma ålder som de lager 
vid Amiens, der stenredskapen förekomma, men bestrider på 
det bestämdaste ELrIE DE BEAUMONTS påstående, att de ej vore 
äldre än torfven, en formation, som uppkommer under helt an- 
dra förhållanden än de, som kunnat ega rum, då lagren vid 
Moulin Qvignon afsatte sig. 
Men medan ELIE DE BEAUMONT, stödjande sig på den 
CuvIER'ska teorin, ej vill låta menniskoben förekomma ens i de 
