142 
MASON och DIXON, hvilkas namn äro bekanta genom en af dem i 
Nordamerika utförd gradmätning, erhöllo befallning att begifva 
sig till Bencoolen på Sumatra. Deras afresa fördröjdes genom 
orsaker, som alldeles icke stodo i beröring med vetenskapen. Under 
samma tid rasade nemligen emellan Frankrike och England ett 
förfärligt sjökrig hvilket isynnerhet i Amerika fördes med största 
förbittring. Fartyget, på hvilket MAsoN och DIXoN hade in- 
skeppat sig, råkade snart efter afresan i en fäktning med Frans- 
männen, blef illa tilltygadt och fick lof, att reparera sina skador 
före resans fortsättande. Derföre kunde de begge astronomerna 
icke uppnå sin bestämmelseort, utan landstego på Goda-Hopps- 
udden. Denna olyckliga omständighet hade ändock sina goda 
sidor, ty MASKELYNES observationer förhindrades helt och hället 
genom ogynnsamt väder och derigenom blefvo de på Goda-Hopps 
udden anställde desto vigtigare. Pariser akademien sände PINGRÉ 
till ön Rodriguez i södra oceanen. Denna astronom hade att 
kämpa med mångartade motgångar och det blef honom icke 
förunnadt, att genomföra mera än en liten del af de åt hans 
omsorg anförtrodda uppdrag. ILE GRENTIL, som utskickades till 
Pondichery, miste genom kriget alla instrumenter och var der- 
igenom alldeles ur stånd att observera. 
; Jordens norra delar voro vid denna Venuspassage fullt 
besatte med astronomer. Akademien 1 S:t Petersburg utsände 
en fransman CÖHAPPE D'ÅUTEROCHE till Tobolsk, en rysk astronom 
RUMOVSKY till Selenginsk; i Peking observerade missionärerna; 
i Madras och Calcutta ere dilettanter, i Torneå Svensken HEL- 
LANT, i Kajaneborg PLANMANN från Åbo, oberäknadt ett stort 
antal observatörer i mellersta Europa. 
Snart efter de olika observationernas offentliggörande åtogo 
sig flere astronomer deras beräkning. Vid detta tillfälle uppstod 
en ytterst häftig polemik emellan expeditionernas hufvudmän, 
som varade nästan intill den 8 år derefter inträffande Venus- 
passagen. Det skulle vara alltför vidlyftigt att närmare beröra 
de många stundom föga uppbyggliga stridskrifter, som sågo da- 
gen under denna tidrymd. I allmänhet motsvarade resultatet 
icke de derom hysta förhoppningar: solens afstånd blef ännu 
alltför osäkert, emedan antalet af de väl lyckade observationerna 
