162 
är plausibelt. Det lemnar visserligen, ju knapphändigare mate- 
riäalet är, desto större spelrum för konjekturer, men att inskränka 
dessa till ett minimum är ju allas gemensamma sträfvan. Utan 
tvifvel har Mordtmanns förnyade granskning i sin mån bidragit 
till uppnående af detta mål. i 
Nu såsom prof några af hans läsarter och komparationer, 
hvilka jag tager ur mängden, temmeligen på måfå och utan att 
vilja gå den filologiske läsarn i förväg med några anmärkningar. 
Alltså: nap, gud; gikka: T. giök, himmel; nan, dag; ovasfar (2) 
Syrj. moi, Mordv. mä, dag; karata, tid; angos: 'T. deniz, Tatar. 
dengiz, haf; gami(2): I. gemi, skepp; vurun 1. murun: Ostj. 
mu, Perm. mulans, Tatar. urun; val: T. jol, väg; avarris: Ung. 
väros, stad, var, fästning; karos, berg; uvanis, by; zilu, sätt; 
raskimas, orsak; lubamas, lydnad; titkimas, lögn; pungita: Wotj. 
pun, Syrj. pom, slut; kisi: T. kischi, Jakut. kisi, menniska; tata: 
'T. ata, fader; (s)agri: T. oghul, son; tar, son; rup, man; nima, 
Ung. nem, slägt; savas: kung, jf. schah?; (savasmas, kunga- 
värdighet, sa/o, herrskande, zunguk kungarike); falani: T. åthlhu, 
ryttare; alarriva: Ung. tärs, kamrat; upifafi, anförare, hufvud- 
man, jf. Samojed. aipa, F. på, Ung. 6, hufvud; pal: Ung, ful, 
Lapp. pelje, Wogul. päll, Mordyv. pilä, Syrjän. pely, öra; pikli: 
hjelpare, Lapp. ekke, hjelp; sarak: Ung. szer, (en)gång; vilae 
l. vilaru: Mandsch. fwlu, FE. paljo, mycken; dal: T. thulu, full; 
irsa: Ung. erös, Ostj. ar, stor (?); ukku, stor; atzakka: PT. uzak, 
vid, rymlig; sassata, gammal, fordom; rdx. w!: PT. ol(maqg), vara, 
esse; ut: sum, ullik, particip.; uwtta: feci; kanna: älska; rd. du: 
taga, T. thul(mag); varri: taga, hålla; vara: dicere, vaka: 
dixi; kappi: T. qgapa(mag) tillsluta, gapu: dörr; patu: posui, 
artak: VT. uturmag, bo; rilu: skrifva; ufarri 3 persons pron. har 
såsom redan Holizmann anmärkt den egenhet, att liksom det 
likljudande Mongol. uber, ofta pleonastiskt stå bredvid sjelfva 
det nämnda föremålet; u, jag; niku: vi; -n, -na, ändelse för 
genit.; -in ,änd. för instrument. 1. ablat.; furi: Wotj. lyrys, post- 
position: sedan; vilavana: 'T. öte yana, på andra sidan; kutta: 
Jakut. kyttä, äfvenså; Jak, och; kus, tills, då. Äfven många 
Ariska paralleler dragas; de kunde hafva sin grund dels i en 
verklig (Jafetidisk) urförvandtskap, dels i lån från Perserne eller 
