BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 17. AFD. IV. N:0 5. OD 
framhållit med exakta siffror medelvärdet af vissa funna 
proportioner; och hafva vi dervid tagit till utgångspunkter 
för våra uppmätningar de anatomiska bildningar, som der- 
till synts oss mest fördelaktiga. — Man skulle härvidlag 
visserligen kunna invända, att våra mätningar gällt endast 
de exemplar vi haft framför oss och sålunda icke borde 
vara af beskaffenhet att allmänt tillämpas; men vi kunna be- 
träffande denna omständighet säga, att vi genom flitiga under- 
sökningar funnit, det proportionerna mellan olika skelettdelars 
storlek hos skilda individer och kön af samma art dock nästan 
alltid visat sig vara i det närmaste konstanta.! 
De synpunkter och mätningsmetoder vi härvid begagnat, 
nemligen det ömsesidiga förhållandet i längd sternum och os 
coracoideum emellan, maximihöjden af crista sterni gent emot 
halfva sternallängden, djupet af incisura sternalis (der sådan 
eller sådana förefunnits) vis-å-vis sternallängden? och sterni 
bredd, jemförd med samma längdmått, — gifva ett uttryck 
bland annat äfven åt den större eller mindre styrkan och ut- 
hålligheten i de främre extremiteternas verksamhet, vare sig 
det gäller flygförmåga eller annat sätt för ställförflyttnin 
sålunda på sätt och vis blifva i någon mån naturliga. 
g, och 
Att den successiva hufvudindelning i Oscines, Volucres, 
Accipitres, Rasores, Proceres, Grallatores och Natatores af 
fogelklassen, som vi finna i SUNDEVALLS system, är äfven 
phylogenetiskt tillfredsställande, tyckas ifrågavarande osteo- 
logiska förhållanden i det hela bekräfta, om också det någon 
gång är svårt dels att finna karakterer, som skulle kunna 
sägas vara på samma gång bestämmande och genomgående 
för den ena eller andra af dessa hufvudgrupper, dels också 
att spåra förmedlande former mellan dessa senare. Endast 
sällan möta oss emellertid slägten, åtminstone bland de skan- 
dinaviska representanterna, om hvilkas plats mer eller mindre 
direkt inom någondera af nämda ordningar man behöfver 
! Endast inom vissa grupper bland Accipitres, såsom företrädesvis 
bland hökarna, hafva vi funnit mera anmärkningsvärda variabiliteter i den 
ömsesidiga storleken olika skelettdelar emellan. 
? Med sternallängd mena vi afståndet mellan midtpunkten af sterni 
margo posterior och midtpunkten af den rand, labia interna sulci cora- 
coidei bilda, och med coracoidallängd afståndet från labium externum 
sulci coracoidei till spetsen af acrocoracoideum — på det hopsatta ske- 
lettet. Skilnaden i storlek mellan coracoids verkliga längd och det mått 
vi benämna coracoidallängd utgör sålunda höjden af den externa delen af 
crista articularis ossis coracoidei. 
