108 EMIL HOLMGREN, DE SKANDINAVISKA FOGLARNES-OSTEOLOGI. 
Så äro vi sålunda 1 tillfälle att iakttaga inom simfoglar- 
nes ordning fyra egentliga typer, till hvilka alla hithörande 
former mer eller mindre påtagligt anknyta sig, nemligen -— 
om vi så få benämna dem — andtypen, måstypen, alktypen 
och de årfotade 'simfoglarnes typ. 
Nu gifves det slutligen former, hvilka antingen genom en 
ögonskenlig frändskap anknyta sig till någondera af dessa typer 
— såsom förhållandet är med Tubinares, om hvilkas plats 
mellan Longipennes och Totipalmate man knappast kan hysa 
några tvifvelsmål, — eller också genom sina strukturförhållan- 
den erinra än om den ena, än om den andra typen, något 
som tyckes vara händelsen med slägtena Eudytina och Colym- 
bine, om ock dessa senare tillsammans i rätt många hänseen- 
den stå ganska sjelfständiga. 
Klart är ju, att vi för en ordning, sådan som denna, 
hvilken innesluter så jemförelsevis väl afgränsade typer, knap- 
past skola kunna påfinna några för hela ordningen mera genom- 
gående och karakteristiska strukturdetaljer. 
Cohors I (enl. SunDEvV. VI). (Lamellirostres.) (Tafl. VIL 
0. 0, LAG) 
Vi ha ofvan nämt, att vi inom denna flock finna en syn- 
nerligen genomgående likformighet. De smärre skiljaktig- 
heter, som förefinnas, äro emellertid egnade att i hufvudsaklig 
mån endast skärpa den anordning af hithörande slägten, som 
föreligger i det SUNDEVALLSKA systemet. 
Endast den ena af de två familjer, som tillhöra denna 
flock, representeras inom det skandinaviska området, nemligen 
Familj. Anatidee. 
Den andra familjen, nemligen Phoenicopteride, ha vi i 
det föregående vidrört, 1 det vi uti densamma sågo en för- 
eningslänk mellan Herodii och Pelargi bland vadarne å den 
ena sidan och Lamellirostres å den andra. 
Scapula är temligen långsträckt, jembred med ett acro- 
mialutskott, som står i förbindelse till någon mindre del med 
processus procoracoideus samt med bakranden af clavicelns 
coracoidala ände. 
