128 EMIL HOLMGREN, DE SKANDINAVISKA FOGLARNES OSTEOLOGI. 
flytta sig roende under vattenytan och flyga dåligt eller full- 
ständigt sakna flygförmågan. Dessa foglar förete också, så- 
som vi erinra oss, nästan plana artikulationsytor i den mediala 
delen af articulatio sterno-coracoidea. — Colymbus och Eu- 
dytes åter, hos hvilka den ömsesidiga ställningen af linex 
interpectorales sternales ange en relatift betydligt svagare 
utbildning af supracoracoidalmuskeln, och hos hvilka slägten 
vi iakttaga en djup inkilning af ' os coracoideum i sulcus 
coracoidalis sternalis, måste derför vid sina förflyttningar 
under vattnet förhålla sig väsentligt olika. Vi veta ju dess- 
utom, hurusom hos dessa, 1 samband med den proportionelt 
kraftigare utvecklingen af musculus pectoralis thoracicus, 
flygförmågan ingalunda är dålig, och vidare, hurusom en del 
Totipalmate, der supracoracoidalmuskeln tyckes vara ännn 
svagare utbildad, endast ogerna dyka på djupet. Dock gifvas 
bland dessa senare de, hvilka utmärka sig genom en synner- 
ligen stor dykskicklighet, såsom Plotus och Graculus; men 
dessa torde vid sitt undervattenslif mindre begagna sig af 
vingarna, åtminstone såsom roddredskap. — Lamellirostres 
deremot tyckas med fördel kunna begagna sina vingar såväl 
vid förflyttningar under vattnet som ock i luftens rymder, 
i det att de ega både musculus supracoracoidalis och pecto- 
ralis thoracicus väl utbildade. 
Väl värdt att särskildt påpekas är dessutom det, synner- 
ligen hos Mergine, men äfven hos Fuliguline, mindre hos 
Anatine, genom en transversel kam från sterni xiphoidala 
del tydligt afgränsade planum postpectorale; något som helt 
säkert torde stå i direkt samband med den för dessa sim- 
dykare fördelaktigt kraftiga utvecklingen af den främre abdo- 
minalmuskulaturen. 
De resultat med afseende på de skandinaviska foglarnes 
gruppering, till hvilka vi genom våra studier skulle kunna 
anse oss ha kommit, sedan vi tagit kännedom om en del 
äfven utomskandinaviska former, ha vi sökt framställa i nedan- 
stående synoptiska tabell. Att vi uti densamma ej upprepat 
alla de för de skilda familjerna eller slägtena säregna struktur- 
förhållandena, har sin orsak deri, att vi med denna uppställ- 
ning hafva velat endast framhålla på ett samladt ställe den 
ömsesidiga anordningen mellan de skilda grupperna, sådan vi 
