14 LÖNNBERG, SVERIGES CEPHALOPODER. 
Hela kroppslängden till ryggarmarnes bas ......... (1) 42 mm. (2) 45 mm. 
Elufvudetsrlängä arom NASAS aa > 19 SLULSATA 
> bredd öfver ögönengit ir ost oda dd > JS: Fr Ä Sy AL 
Fenornas bredd räknad i kroppens transversalplan >» 8 > 3: LOG 
» längd räknad paralell med kroppens 
1155 0 (eko fbe I (DA Bala rå LA pb rn Sann LAN ER apa 55 19 I CE 
Det största af de genuina glaucopis-exemplaren mätte 80 
mm. från ryggarmarnes bas till kroppens bakända. 
Detta är antagligen det största kända individ af denna 
art, då SARS uppgifver en längd af 35 mm. och VERRILL'S 
största exemplar hade en mantellängd af 31 mm. alltså unge- 
fär en totallängd af 45 mm. Fenornas längd hos omtalade 
stora exemplar är 25 mm. och deras bredd 10 mm. Jemför 
man dessa mått med de ofvan gifna, tyckas fenorna hos yngre 
individ vara proportionsvis större. 
Af den form, som jag skulle vilja räkna som sublevis 
eger Riksmuseum inalles 5 exemplar, nämligen 3 från Väder- 
öarne, ett från Koster, Styrsö samt ett från Kristinebergs 
zoologiska station. Artens båda former anträffas sålunda vid 
vår vestra kust. 
SARS omtalar Rossia glaucopis från Finnmarken, Lofoten, 
Norges vestkust och Kristianiafjorden. Han anser den »ikke 
saa ganske sjelden> på större djup, 60—200 famnar. Det är 
att märka, att de svenska fyndorterna äfven sammanfalla med 
bohuslänska skärgårdens djupare bassänger. 
Den är vidare fångad vid Shetlandsöarne!) samt under 
namn af sublevis vid Irland. 
VERRILL beskrifver sin Rossia sublevis från Nord-Amerikas 
östkust från Nya Skottland till 32” 33' N. bredd. Denna sist- 
nämnda breddgrad lär dock ingalunda vara dess sydgräns då 
HorziE omtalar ett fynd af densamma från Challenger-expedi- 
tionen vid Sydamerika, lat. 52” 20' S. long. 67” 39' V. Den 
är sålunda påträffad i 3 de mest skilda hörn af Atlanten, 
hvilket ådagalägger en högst egendomlig utbredning. 
Rossia Hyatti. VERRILL. 
Ganska lik föregående, men skiljes från den därigenom, 
att sugskålarne, som visserligen vid armarnes bas äro ordnade 
i 2 rader, mot spetsen småningom bilda 4 rader. 
!) Ett från Shetlandsöarne härstammande exemplar har af JEFFREYS 
kallats Rossia papillifera, men sen af STEENSTRUP och HOoOYLE reducerats 
till Rossia glaucopis LOVÉN. 
