﻿BIHANG 
  TILL 
  K. 
  SV. 
  VET.-AliAD. 
  HANDL, 
  BAND. 
  6. 
  N:0 
  1. 
  31 
  

  

  honskärmarna 
  anträiFas 
  pistillidierna. 
  Något 
  senare 
  finner 
  

   man 
  ett 
  fruktsvepe 
  med 
  hopdragen 
  mynning, 
  hvilket 
  redan 
  

   tidigt 
  företer 
  den 
  blifvande 
  formen. 
  I 
  något 
  äldre 
  tillstånd 
  

   visar 
  sig 
  grenen 
  knäböjd 
  ungefär 
  vid 
  de 
  nedersta 
  bladens 
  

   nivå. 
  Taga 
  vi 
  nu 
  en 
  fullt 
  utvecklad 
  hongren 
  i 
  betraktande, 
  

   så 
  varsnas 
  här 
  vanligen 
  blott 
  två 
  skiftevisa 
  blad 
  jämte 
  en 
  sti- 
  

   pel, 
  hvilka 
  äro 
  fastade 
  just 
  på 
  samma 
  plats, 
  som 
  hos 
  den 
  

   yngre 
  grenen, 
  d. 
  v. 
  s. 
  vid 
  det 
  omtalade 
  "knäet". 
  Dessa 
  blad 
  

   kunna 
  svårligen 
  vara 
  skärmarna, 
  hvilka 
  hos 
  den 
  yngre 
  grenen 
  

   suto 
  upp 
  om 
  nämnde 
  plats. 
  Låtom 
  oss 
  vidare 
  undersöka 
  ett 
  

   äldre 
  grenstycke 
  ofvan 
  knäet 
  i 
  längdsnitt. 
  Vi 
  finna 
  då, 
  att 
  

   dess 
  nedre 
  del 
  till 
  -/3-delar 
  af 
  sin 
  längd 
  är 
  köttig, 
  urhålkad 
  

   samt 
  på 
  sidorna 
  består 
  af 
  fiera 
  cellager. 
  Ofvan 
  detta 
  stycke 
  

   vidtager 
  ett 
  hättelikt 
  parti 
  af 
  blott 
  ett 
  cellager, 
  till 
  formen 
  

   fullt 
  lika 
  fruktsvepet 
  hos 
  den 
  unga 
  blomman, 
  blott 
  större. 
  

   Det 
  köttiga 
  partiet 
  är 
  tydligen 
  grenen 
  sjelf, 
  som 
  så 
  småningom 
  

   utväxt 
  på 
  längden, 
  hvarvid 
  det 
  i 
  hans 
  spets 
  fastade 
  svepet 
  

   fiyttats 
  upp 
  ett 
  långt 
  stycke 
  öfver 
  sin 
  Lirsprungliga 
  plats. 
  

   Urhålkningen 
  har 
  bildats 
  af 
  sporogoniet, 
  som 
  i 
  samband 
  med 
  

   grenens 
  tillväxt 
  nedtränger 
  djupt 
  i 
  dess 
  inre 
  och 
  sålunda 
  bil- 
  

   dar 
  en 
  s. 
  k. 
  fruktsäck 
  (perigynium). 
  Den 
  smalt 
  klubblika 
  

   mössan 
  är 
  åtminstone 
  skenbart 
  till 
  största 
  delen 
  sammanväxt 
  

   med 
  hålans 
  väggar 
  och 
  blott 
  öfversta 
  delen 
  fri, 
  med 
  de 
  obe- 
  

   fruktade 
  pistillidierna 
  fastade 
  på 
  den 
  punkt, 
  der 
  mössan 
  och 
  

   fruktsäcken 
  skiljas 
  åt. 
  (Då 
  vi 
  nämnt, 
  att 
  mössan 
  åtminstone 
  

   skenbart 
  är 
  sammanväxt 
  med 
  fruktsäcken, 
  ha 
  vi 
  följt 
  det 
  van- 
  

   liga 
  antagandet, 
  dock 
  med 
  en 
  viss 
  reservation. 
  Möjligt 
  är 
  

   nämligen, 
  att 
  mössan, 
  liksom 
  svepet, 
  ej 
  utvecklats, 
  utan 
  att 
  

   den 
  s. 
  k. 
  fria 
  delen 
  af 
  henne 
  i 
  sjelfva 
  verket 
  vore 
  hela 
  mössan 
  

   eller 
  pistillidets 
  cellulära 
  hylle, 
  hvars 
  tillväxt 
  nedåt 
  afstannat 
  

   genom 
  fruktsäckens 
  bildning. 
  På 
  grund 
  af 
  dennes 
  köttiga 
  be- 
  

   skaffenhet 
  har 
  det 
  emellertid 
  varit 
  oss 
  omöjligt 
  att 
  utröna, 
  

   huru 
  vida 
  det 
  vanliga 
  antagandet 
  är 
  riktigt.) 
  Men 
  hvar 
  ha 
  

   skärmarna 
  tagit 
  vägen? 
  De 
  vissna 
  och 
  försvinna, 
  i 
  samma 
  mån 
  

   grenen 
  utvecklas. 
  Men 
  ett 
  par 
  gånger 
  har 
  jag 
  lyckats 
  an- 
  

   träifa 
  dem 
  hos 
  äldre 
  grenar 
  och 
  de 
  suto 
  då, 
  som 
  man 
  kunde 
  

   vänta, 
  vid 
  svepets 
  bas. 
  Bladen 
  vid 
  fruktsäckens 
  bas 
  äro 
  så- 
  

   ledes 
  icke 
  skärmar, 
  såsom 
  Limpricht 
  antager, 
  utan 
  de 
  blad, 
  

   som 
  hos 
  yngre 
  grenar 
  sitta 
  ned 
  om 
  dem. 
  Ej 
  heller 
  är 
  mössans 
  

   nedre 
  del 
  sammanväxt 
  med 
  svepet, 
  som 
  allmänt 
  antages, 
  utan 
  

   med 
  fruktsäcken 
  (eller 
  möjligen 
  outvecklad 
  och 
  fri). 
  — 
  Att 
  

  

  