﻿44 
  EKSTRAMD, 
  BLOMMORNA 
  HOS 
  SKAND. 
  BLADIGA 
  LEFVERMOSSOR. 
  

  

  sidan 
  af 
  stjelken 
  och 
  då 
  i 
  de 
  flesta 
  fall 
  ur 
  stipelvecken, 
  när 
  

   stipler 
  finnas, 
  dock 
  icke 
  alltid; 
  stundom 
  uppspira 
  de 
  på 
  sjelfva 
  

   gränsen 
  mellan 
  de 
  ventrala 
  och 
  dorsala 
  segmenten, 
  i 
  hvilket 
  

   fall 
  de 
  sitta 
  fastade 
  vid 
  de 
  nedlöpande 
  bladens 
  främre 
  rand, 
  

   t. 
  ex. 
  hos 
  Lophoc. 
  cuspidaia. 
  Hos 
  Chiloscyphus 
  och 
  i 
  synner- 
  

   het 
  hos 
  Leptoscyplms 
  torde 
  biaxlarne 
  tillhöra 
  de 
  dorsala 
  seg- 
  

   menten, 
  enär 
  de 
  här 
  tydligen 
  sitta 
  fastade 
  ett 
  stycke 
  ofvan 
  

   nedre 
  bladranden. 
  — 
  Leitgeb 
  antager 
  dock, 
  att 
  den 
  inter- 
  

   kalara 
  grenbildningen, 
  på 
  ett 
  undantag 
  när 
  (hos 
  Frullania 
  

   Hutchinsue), 
  tillhör 
  de 
  ventrala 
  segmenten, 
  men 
  han 
  synes 
  ej 
  

   ha 
  undersökt 
  nyss 
  nämnda 
  slägten 
  (jfr 
  Leitgeb, 
  1. 
  c. 
  pag. 
  30 
  

   ff., 
  36). 
  — 
  • 
  Hufvudaxeln 
  förblifver 
  vanligen 
  hos 
  hit 
  hörande 
  

   mossor 
  vegetativ 
  (utom 
  i 
  de 
  fall, 
  som 
  i 
  4) 
  skola 
  omnämnas) 
  

   och 
  dess 
  utveckling 
  är 
  obegränsad, 
  enär 
  inga 
  honblommor 
  

   anläggas 
  i 
  dess 
  spets. 
  Det 
  är 
  här 
  blott 
  biaxlarna, 
  som 
  upp- 
  

   bära 
  honblommor, 
  och 
  dessa 
  axlar 
  äro 
  vanligen 
  mycket 
  korta, 
  

   ja 
  stundom 
  så 
  korta, 
  att 
  blommorna 
  synas 
  vara 
  oskaftade. 
  

   Stundom 
  kunna 
  de 
  dock 
  vara 
  förlängda, 
  såsom 
  hos 
  Lophocolece, 
  

   Leptoscyplms 
  samt 
  vissa 
  arter 
  af 
  slägtet 
  Cephalozia. 
  Någon 
  

   gång 
  utvecklas 
  från 
  biaxlarnes 
  undre 
  sida 
  nya 
  biaxlar, 
  som 
  

   äfven 
  sluta 
  med 
  en 
  honblomma, 
  såsom 
  hos 
  vissa 
  Ceplialozice. 
  

   Vanligen 
  utgår 
  blott 
  en 
  biaxel 
  från 
  hvarje 
  segment, 
  men 
  stun- 
  

   dom 
  ha 
  vi 
  iakttagit 
  tvänne, 
  såsom 
  hos 
  Cephal. 
  hicuspidata 
  och 
  

   connivens, 
  Ijoplioc. 
  cuspidata, 
  Chiloscyphus 
  samt 
  Harpantlms 
  

   Flotoivianus. 
  Ja, 
  hos 
  Odo7itoschisma 
  denudatum 
  förekomma 
  ej 
  

   sällan 
  flera 
  ytterst 
  korta 
  hongrenar 
  tätt 
  tillsammans, 
  hvilka 
  

   sitta 
  liksom 
  hopknippade 
  vid 
  stjelkens 
  eller 
  grenarnes 
  bas. 
  

  

  Alla 
  de 
  lefvermossor, 
  lios 
  hvilka 
  biaxlarna 
  uppstå 
  endogent 
  

   ned 
  om 
  spetsen 
  af 
  en 
  a.vel 
  och 
  oftast 
  från 
  dess 
  ventrala 
  sida, 
  

   äfvensom 
  de 
  mossor, 
  hvilka 
  under 
  4) 
  skola 
  omnämnas, 
  höra 
  

   till 
  Lindbergs 
  Opisthogama?, 
  ehuru 
  namngifvarens 
  definition 
  

   är 
  mindre 
  tillfredställande, 
  såsom 
  vi 
  framdeles 
  skola 
  visa. 
  

  

  A7im. 
  Leitgeb 
  uttalar 
  1. 
  c. 
  pag. 
  35 
  den 
  förmodan, 
  att 
  

   interkalar 
  grenbildning 
  förekommer 
  hos 
  många 
  (kanske 
  hos 
  

  

  I 
  dessa 
  moderceller 
  inträder 
  efter 
  någon 
  tid 
  en 
  liflig 
  cellbildning, 
  hvarvid 
  

   det 
  förut 
  omnämnda 
  öfre 
  cellagret 
  så 
  småningom 
  höjer 
  sig 
  och 
  bildar 
  ett 
  

   slags 
  svulst, 
  hvarefter 
  den 
  unga, 
  ännu 
  kaopplika 
  grenen 
  spränger 
  sitt 
  hölje, 
  

   hvilket 
  sedan 
  en 
  kortare 
  eller 
  längre 
  tid 
  likt 
  en 
  slida 
  omgifver 
  den 
  utväxta 
  

   grenens 
  bas 
  (se 
  vidare 
  härom 
  Leitgeb 
  1. 
  c. 
  pag. 
  30.). 
  Denna 
  grenbildning 
  

   iakttages 
  lätt 
  hos 
  många 
  hit 
  hörande 
  mossor, 
  t. 
  ex. 
  hos 
  Lophoc. 
  cuspklata 
  

   och 
  Veplial. 
  eo)mivens 
  ; 
  särdeles 
  skönt 
  och 
  tydligt 
  har 
  jag 
  funnit 
  förloppet 
  

   härvid 
  hos 
  sterila 
  grenar 
  af 
  Crplial 
  hicuspidata 
  forma 
  caj/itata 
  nob. 
  (Pras- 
  

   parat 
  på 
  Upsala 
  Bot. 
  Museum). 
  

  

  