﻿56 
  EKSTRAND, 
  BLOMMORNA 
  HOS 
  SKAND. 
  BLADIGA 
  LEFVERMOSSOR. 
  

  

  afhandlings 
  gränser, 
  torde 
  dock 
  ett 
  och 
  annat 
  ur 
  Gottsches 
  

   undersökningar 
  böra 
  meddelas, 
  enär 
  möjligen 
  samma 
  eller 
  

   liknande 
  företeelser 
  kunna 
  förekomma 
  inom 
  de 
  bladiga 
  lef- 
  

   vermossornas 
  grupp. 
  Hos 
  fovillan 
  af 
  Foss. 
  pus. 
  varsnades 
  en 
  

   mängd 
  diafana 
  skifvor, 
  i 
  hvilka 
  lågo 
  spiralvridna 
  antherozoi- 
  

   der, 
  såsom 
  oron 
  i 
  ett 
  ur. 
  Snart 
  började 
  spiralen 
  att 
  lång- 
  

   samt 
  vrida 
  sig 
  fram 
  och 
  tillbaka 
  omkring 
  sin 
  medelpunkt, 
  

   hvarvid 
  skifvan 
  antingen 
  sakta 
  dref 
  framåt 
  i 
  vattnet 
  eller 
  

   ock 
  låg 
  stilla. 
  "Djurets" 
  rörelser 
  blefvo 
  allt 
  hastigare 
  och 
  

   spiralen 
  höjde 
  sig 
  mer 
  och 
  mer 
  öfver 
  skifvan, 
  hvarjämte 
  dess 
  

   vindlingar 
  utsträcktes 
  så, 
  att 
  antherozoiden, 
  ofvan 
  från 
  sedd, 
  

   liknade 
  en 
  ,i 
  trattform 
  vriden 
  spiral, 
  hvars 
  nedre 
  smalare 
  

   ända 
  ännu 
  var 
  fästad 
  vid 
  skifvan. 
  Dessa 
  vindlingar 
  skötos 
  

   under 
  djurets 
  rörelser 
  fram 
  och 
  tillbaka, 
  (upp 
  och 
  ned) 
  och 
  

   slutligen 
  ryckte 
  det 
  sig 
  lös 
  och 
  ilade 
  bort 
  (1. 
  c. 
  pag. 
  305 
  fF.). 
  

  

  2. 
  Hanskärmar 
  (bracteae 
  androecii). 
  

  

  Hanshårmar, 
  äfven 
  kallade 
  hanhyllehlad 
  [folia 
  perigonii, 
  

   perigonalia), 
  äro 
  stjelkblad, 
  hvilka 
  till 
  antheridiernas 
  skydd 
  

   blifvit 
  mer 
  eller 
  mindre 
  omdanade 
  till 
  formen. 
  Till 
  sin 
  upp- 
  

   komst 
  skilja 
  de 
  sig 
  från 
  honskärmarna 
  deruti, 
  att 
  deras 
  skifva 
  

   redan 
  till 
  en 
  del 
  är 
  utvecklad 
  före 
  antheridiernas 
  anläggning; 
  

   de 
  äro 
  ock 
  vanligen 
  fullt 
  utvecklade 
  vid 
  tiden 
  för 
  dessas 
  

   mognad. 
  Skärmarna 
  visa 
  hos 
  olika 
  mossor 
  en 
  ganska 
  olika 
  

   form, 
  hvilken 
  naturligtvis 
  i 
  ej 
  ringa 
  mån 
  beror 
  på 
  stjelkbla- 
  

   dens 
  olika 
  skapnad. 
  Deruti 
  öfverensstämma 
  de 
  dock 
  alla, 
  att 
  

   den 
  dorsala 
  basaldelen 
  är 
  starkt 
  utvecklad 
  samt 
  mer 
  eller 
  

   mindre 
  in 
  åt 
  böjd 
  och 
  fram 
  åt 
  riktad 
  samt 
  kupigt 
  eller 
  påslikt 
  

   hvälfd. 
  Det 
  är 
  inom 
  denna 
  påse, 
  som 
  antheridierna 
  sitta 
  

   dolda. 
  De 
  äro 
  derjemte 
  oftast, 
  åtminstone 
  till 
  sin 
  nedre 
  del, 
  

   mer 
  eller 
  mindre 
  hopvikna 
  samt 
  närmare 
  tryckta 
  intill 
  stjel- 
  

   ken, 
  hvaremot 
  stjelkblad 
  en 
  oftast 
  äro 
  mera 
  plana 
  samt 
  utstå- 
  

   ende 
  från 
  stjelken. 
  Då 
  det 
  derföre 
  hos 
  Limpricht 
  (1. 
  c.) 
  

   heter 
  om 
  skärmarna 
  hos 
  Jiing. 
  lanceolata: 
  "Hiillbl. 
  nicht 
  ver- 
  

   schieden", 
  samt 
  hos 
  Jung. 
  hyalina: 
  "c/' 
  Pfl. 
  gleichmässig 
  be- 
  

   blättert", 
  så 
  är 
  detta 
  mindre 
  riktigt, 
  enär 
  de, 
  särdeles 
  hos 
  

   den 
  senare, 
  äro 
  ganska 
  olika 
  de 
  egentliga 
  stjelkbladen. 
  

  

  Det 
  skulle 
  föra 
  oss 
  för 
  långt 
  att 
  beskrifva 
  de 
  olika 
  for- 
  

   mer, 
  under 
  hvilka 
  hanskärmarna 
  uppträda, 
  hvarföre 
  vi 
  in- 
  

   skränka 
  oss 
  till 
  några 
  allmännare 
  antydningar. 
  Hos 
  de 
  dioika 
  

   akrogamerna, 
  så 
  väl 
  de 
  rundbladiga 
  som 
  de 
  likflikiga, 
  äro 
  J 
  

  

  J 
  

  

  