﻿BIHANU 
  TILL 
  K. 
  SV. 
  VET.-AKAD. 
  HANDL. 
  BANU 
  6. 
  N:0 
  10. 
  31 
  

  

  om 
  62° 
  förefinnes 
  tillika 
  en 
  oändlig 
  mängd 
  små 
  sjöar, 
  så 
  många 
  

   att 
  man 
  på 
  en 
  dag 
  anträffar 
  sådana 
  i 
  hundratal. 
  Ofvanför 
  detta 
  

   bälte 
  vidtager 
  slutligen 
  barrskogen, 
  som 
  sålunda 
  någon 
  gång 
  

   kan 
  ligga 
  på 
  milsvidt 
  afstånd.från 
  floden. 
  

  

  Klippstränder 
  äro 
  vid 
  Jenissej 
  ytterst 
  sällsynta. 
  Då 
  alltså 
  

   stränderna 
  nästan 
  uteslutande 
  bestå 
  af 
  lösa 
  jordlager, 
  äro 
  de 
  

   mycket 
  utsatta 
  för 
  ras, 
  hvarigenom 
  drifvedens 
  uppkomst 
  delvis 
  

   förklaras. 
  Såsom 
  närmaste 
  orsaken 
  till 
  dessa 
  strandras 
  bör 
  i 
  

   främsta 
  rummet 
  märkas 
  flodvattnets 
  mineringsarbete, 
  livilket 
  

   är 
  verksammast, 
  der 
  flodens 
  bredd 
  är 
  mindre, 
  och 
  der 
  strän- 
  

   derna 
  äro 
  höga 
  och 
  branta, 
  samt 
  der 
  flodfåran 
  böjer 
  sig. 
  

  

  En 
  annan 
  orsak 
  till 
  strandrasen 
  påpekades 
  för 
  Dr 
  Arnell 
  

   af 
  skeppsbyggmästare 
  BoiLiNG 
  i 
  Jenisseisk. 
  Han 
  antog, 
  att 
  

   skogen 
  med 
  den 
  tunna 
  jordskorpa, 
  som 
  upptinar 
  under 
  som- 
  

   maren, 
  sakta 
  skulle 
  glida 
  på 
  de 
  underliggande 
  frusna 
  jordlagren 
  

   fram 
  mot 
  strandbranterna. 
  »Detta», 
  säger 
  lektor 
  Arnell, 
  »synes 
  

   troligt, 
  då 
  enligt 
  min 
  erfarenhet 
  trädrötterna 
  ej 
  nedtränga 
  i 
  

   den 
  frusna 
  jorden 
  och 
  sålunda 
  ej 
  hindra 
  ett 
  sådant 
  framträn- 
  

   gande». 
  

  

  Drifved 
  kan 
  emellertid 
  äfven 
  bildas 
  oberoende 
  af 
  strand- 
  

   rasen. 
  Vid 
  snösmältningen 
  stiger 
  vattnet 
  ända 
  till 
  30 
  å 
  40 
  

   fot 
  öfver 
  lågvattnets 
  nivå, 
  olika 
  på 
  skilda 
  ställen 
  allt 
  efter 
  

   strändernas 
  höjd 
  och 
  flodfårans 
  bredd. 
  Floden 
  öfversvämmar 
  

   då 
  med 
  våldsamhet 
  sina 
  bräddar 
  ^), 
  vinterns 
  fasta 
  isbrygga 
  ra- 
  

   seras, 
  och 
  stora 
  isstycken 
  börja 
  segla 
  utför 
  floden. 
  Träd 
  upp- 
  

   ryckas 
  nu 
  vid 
  islossningen, 
  kullkastas 
  eller 
  afbrytas 
  af 
  ström 
  

   och 
  medföljande 
  isblock 
  samt 
  bortföras 
  sedan 
  af 
  vattnet. 
  Den 
  

   på 
  detta 
  sätt 
  uppkommande 
  drifveden 
  härstammar 
  hufvudsak- 
  

   ligen 
  från 
  det 
  sumpiga 
  strandbälte, 
  der 
  löfträden 
  äro 
  domi- 
  

   nerande. 
  

  

  Slutligen 
  medverkar 
  äfven 
  stormar 
  och 
  snötryck 
  till 
  drif- 
  

   vedens 
  vippkomst, 
  i 
  det 
  att 
  härigenom 
  nedbrutna 
  träd 
  och 
  träd- 
  

   delar 
  komma 
  att, 
  då 
  de 
  falla 
  inom 
  öfversvämningarnas 
  område, 
  

   bortföras 
  af 
  flodvattnet. 
  

  

  När 
  så 
  träden 
  på 
  ett 
  eller 
  annat 
  sätt 
  lösgjorts 
  från 
  sina 
  

   växtplatser 
  och 
  fattats 
  af 
  strömmen, 
  händer 
  det 
  ofta, 
  att 
  de 
  

  

  ') 
  Om 
  en 
  öfversvämning 
  af 
  Jenissej 
  läsa 
  vi 
  uti 
  tredje 
  häftet 
  af 
  NoR- 
  

  

  • 
  DENSKIÖLD, 
  »Vegas 
  färd 
  kring 
  Asien 
  och 
  Europa», 
  s. 
  203, 
  der 
  det 
  bland 
  

  

  annat 
  heter: 
  »Den 
  starka 
  öfversvämningen 
  hade 
  till 
  och 
  med 
  öfver- 
  

  

  raskat 
  flyttfoglarne. 
  Det 
  fans 
  för 
  dem 
  på 
  långa 
  sträckor 
  ingen 
  torr 
  

  

  fläck 
  att 
  hvila 
  på» 
  o. 
  s. 
  v. 
  

  

  