﻿32 
  ÖRTENBLAD, 
  OM 
  SYBGRÖNLANDS 
  DRIFVED. 
  

  

  vid 
  vattnets 
  sjunkning 
  blifva 
  qvarliggande 
  på 
  stränderna, 
  för 
  

   att 
  först 
  vid 
  nästa 
  öfversvämning 
  åter 
  föras 
  vidare. 
  Lektor 
  

   Arnell 
  omnämner, 
  att 
  sommaren 
  1876 
  förefunnos 
  på 
  Jenissejs 
  

   stränder 
  — 
  dock 
  först 
  norr 
  om 
  69° 
  — 
  stammar 
  i 
  sådant 
  antal, 
  

   att 
  ångbåtarne 
  stannade 
  och 
  insamlade 
  sitt 
  dagsbehof 
  på 
  några 
  

   timmar. 
  Deremot 
  anträffades 
  ej 
  någon 
  nämnvärd 
  mängd 
  fly- 
  

   tande 
  drifved. 
  Det 
  är 
  alltså 
  sannolikt, 
  att 
  drifved 
  hufvudsak- 
  

   ligen 
  under 
  öfversvämningsperioderna 
  föres 
  nedåt 
  floden. 
  

  

  Under 
  tiden 
  mellan 
  tvänne 
  öfversvämningar 
  hinner 
  drif- 
  

   veden 
  att 
  torka, 
  så 
  att 
  han 
  sedan 
  länge 
  kan 
  ligga 
  i 
  vattnet 
  

   utan 
  att 
  sjunka. 
  På 
  sådant 
  sätt 
  blir 
  det 
  möjligt 
  för 
  stammar 
  

   af 
  löfträd 
  att 
  medfölja 
  hafsströmmen 
  ända 
  till 
  Grönland. 
  Dock 
  

   är 
  det 
  beaktansvärdt, 
  att 
  fullt 
  en 
  femtetel 
  af 
  här 
  i 
  fråga 
  va- 
  

   rande 
  drifvedssamling 
  utgöres 
  af 
  löfträdsprof. 
  Detta 
  förhållande 
  

   kan 
  dels 
  förklaras 
  derigenom., 
  att 
  löfträden 
  från 
  början 
  sanno- 
  

   likt 
  utgöra 
  en 
  högst 
  betydande 
  part 
  af 
  drifveden, 
  enär 
  hela 
  

   den 
  trakt, 
  som 
  nås 
  af 
  öfversvämningarna, 
  nästan 
  uteslutande 
  

   är 
  beväxt 
  med 
  löfträd, 
  dels 
  ock 
  derigenom, 
  att 
  löfträdsstycken 
  

   för 
  grönländarne 
  äro 
  mindre 
  användbara, 
  i 
  följd 
  hvaraf 
  sådana 
  

   oftare 
  anträffats 
  vid 
  drifvedsprofvens 
  insamling. 
  Att 
  prof 
  af 
  

   Betitla 
  och 
  Alnus, 
  hvilka 
  träd 
  vid 
  Jenissej 
  äro 
  allmänna, 
  icke 
  

   förefinnas 
  i 
  denna 
  drifvedssamling 
  beror 
  derpå, 
  att, 
  såsom 
  be- 
  

   kant, 
  dessa 
  träsorter 
  i 
  vattnet 
  mycket 
  snart 
  sjunka. 
  Så 
  är 
  äfven 
  

   förhållandet 
  med 
  Sorbus 
  ancuparia 
  och 
  Salix 
  Caprea, 
  hvaremot 
  

   virke 
  af 
  Salix 
  vitellina 
  (som 
  mycket 
  liknar 
  Salix 
  fragilis) 
  och 
  

   Populus 
  tremula, 
  sedan 
  det 
  först 
  väl 
  torkat, 
  ganska 
  länge 
  kan 
  

   flyta 
  i 
  vatten. 
  Det 
  är 
  sålunda 
  sannolikt, 
  att 
  båda 
  dessa 
  träd- 
  

   arter 
  före 
  finnas 
  bland 
  löfträdsprofven. 
  

  

  Bland 
  barrträdsprofven 
  anträffas 
  Larix 
  i 
  öfvervägande 
  

   mängd, 
  hvilket 
  väl 
  motsvarar 
  den 
  allmänna 
  förekomsten 
  af 
  La- 
  

   rix 
  sibirica 
  vid 
  Jenissejs 
  stränder. 
  Att 
  af 
  Picea 
  34 
  prof 
  före- 
  

   finnas, 
  under 
  det 
  att 
  af 
  Åbies 
  och 
  Pinus 
  sammanlagdt 
  endast 
  

   8 
  prof 
  anträffas, 
  beror 
  derpå, 
  att 
  Picea 
  orientalis, 
  såsom 
  i 
  lef- 
  

   nadssätt 
  nära 
  öfverensstämmande 
  med 
  Picea 
  excelsa, 
  företrä- 
  

   desvis 
  uppsöker 
  fuktiga 
  växtplatser, 
  hvilka 
  ofta 
  ej 
  äro 
  skyddade 
  

   för 
  öfversvämningarna, 
  under 
  det 
  att 
  Abies 
  sibirica 
  så 
  väl 
  som 
  

   Pinus 
  silvestris 
  och 
  P. 
  Cembra 
  hufvudsakligen 
  uppträda 
  på 
  

   torra, 
  för 
  ras 
  och 
  öfversvämning 
  mindre 
  utsatta 
  lokaler. 
  De 
  

   sistnämnda 
  trenne 
  trädslagen 
  förekomma 
  dessutom 
  mindre 
  ofta 
  

   än 
  Picea 
  ovientalis 
  vid 
  Jenissejs 
  stränder. 
  

  

  