﻿4 
  E. 
  ADLERZ, 
  BIDRAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI. 
  

  

  Acer, 
  Esculus, 
  2) 
  laminartegment, 
  bildade 
  af 
  bladskifvan, 
  t. 
  ex. 
  

   Cornus, 
  Lonicera, 
  3) 
  stipulartegment, 
  bildade 
  af 
  stipler, 
  t. 
  ex. 
  

   Quercus. 
  Alla 
  dessa 
  bildas 
  af 
  bladanlag 
  i 
  knoppen. 
  Ett 
  fjerde 
  

   slag 
  deremot, 
  som 
  af 
  honom 
  kallas 
  »artikulartegment», 
  bildas 
  af 
  

   de 
  qvarsittande 
  nedre 
  delarne 
  af 
  förra 
  årets 
  bladskaft, 
  t. 
  ex. 
  

   PhiladelpJms, 
  Berberis 
  etc. 
  I 
  slutet 
  af 
  sin 
  afhandling 
  säger 
  

   han: 
  »Die 
  Knospendecken 
  sind 
  Blattgebilde, 
  die 
  entweder 
  als 
  

   die 
  ersten 
  seitlichen 
  Sprossungen 
  an 
  der 
  blättererzeugenden 
  

   Achse 
  erscheinen 
  öder 
  sie 
  sind 
  mit 
  dem 
  Stamme 
  in 
  Ver- 
  

   bindung 
  bleibende 
  Reste 
  von 
  schon 
  abgefallenen 
  Laubbhättern». 
  

   Beträffande 
  gången 
  af 
  utvecklingen 
  öfverensstämmer 
  MiKOSCH 
  

   i 
  hufvudsak 
  med 
  en 
  ännu 
  senare 
  förf. 
  nämligen 
  K. 
  Goebel: 
  

   »Beiträge 
  zur 
  Morphologie 
  vind 
  Physiologie 
  des 
  Blattes». 
  

   (Botan. 
  Zeitung 
  1880 
  n:ris 
  45 
  — 
  50.) 
  Hans 
  uppfattning 
  af 
  ämnet 
  

   är 
  i 
  korthet 
  följande. 
  Han 
  räknar 
  knoppfjällen 
  till 
  lågbladen 
  

   (afdeln. 
  I 
  Niederblätter), 
  hvaraf 
  följer, 
  att 
  de 
  af 
  stipler 
  bil- 
  

   dade 
  ^) 
  ej 
  äro 
  enligt 
  hans 
  åsigt 
  fjäll 
  i 
  egentlig 
  mening. 
  De 
  

   äkta 
  knoppfjällen 
  äro 
  mer 
  eller 
  mindre 
  förändrade 
  örtblad 
  

   och 
  innefatta 
  3 
  kategorier. 
  Till 
  den 
  första 
  höra 
  de, 
  som 
  äro 
  

   bildade 
  af 
  bladskifvan 
  (= 
  laminartegment 
  enl. 
  Mikosch), 
  t. 
  ex. 
  

   Syringa^ 
  Lonicera. 
  Ortbladen 
  skiljas 
  från 
  dessa 
  fjäll 
  genom 
  

   närvaro 
  af 
  bladskaft, 
  som 
  saknas 
  hos 
  dessa 
  senare. 
  Till 
  andra 
  

   kategorien 
  höra 
  de 
  fjäll, 
  som 
  äro 
  bildade 
  af 
  bladbasen 
  ( 
  = 
  

   vaginaltegraent 
  enl. 
  Mikosch), 
  t. 
  ex. 
  Acer, 
  Esculus. 
  Han 
  

   fäster 
  här 
  uppmärksamheten 
  på, 
  att 
  dessa 
  fjäll 
  ej 
  få 
  anses 
  vara 
  

   bildade 
  af 
  bladskaftet, 
  emedan 
  detta 
  utvecklas 
  efter 
  bladskif- 
  

   van, 
  som 
  här 
  saknas 
  eller 
  är 
  rudimentär. 
  Utvecklingen 
  är 
  i 
  

   korthet 
  följande 
  ^). 
  Det 
  i 
  vegetationsspetsen 
  anlagda 
  primor- 
  

   dialbladet 
  (Primordialblatt) 
  differentierar 
  sig 
  uti 
  en 
  öfre 
  del 
  

   (Oberblatt) 
  och 
  en 
  nedre, 
  bladbasen 
  (Blattgrund). 
  Den 
  förra 
  

   utvecklas 
  till 
  skifva, 
  den 
  senare 
  till 
  slida 
  hos 
  örtbladen. 
  

   Mellan 
  båda 
  inskjutes 
  skaftet 
  efter 
  skifvans 
  anläggning. 
  Hos 
  

   ett 
  fjäll 
  af 
  den 
  andra 
  kategorien 
  bildar 
  bladbasen 
  fjället, 
  och 
  

   bladskifvan 
  utvecklas 
  ej 
  vitan 
  antar 
  formen 
  af 
  en 
  liten 
  spets 
  

   på 
  de 
  yttre 
  fjällen. 
  Intet 
  spår 
  till 
  skaft 
  förefinnes. 
  Fjället 
  

   är 
  här 
  sålunda 
  bildadt 
  af 
  primordialbladets 
  bas. 
  Till 
  samma 
  

   kategori 
  höra 
  äfven 
  fiäll 
  af 
  Rosa 
  och 
  Prunus, 
  som 
  äro 
  bil- 
  

  

  ') 
  I 
  synnerhet 
  fjällen 
  hos 
  Alnvs. 
  

  

  =) 
  Enligt 
  Goebel 
  framstäldes 
  denna 
  teoii 
  först 
  af 
  Eichlek, 
  sZur 
  Ent- 
  

   wickelungsgeschichte 
  des 
  Blattes, 
  mit 
  besonderer 
  Beriicksichtigung 
  der 
  

   Nebenblattbildungen:». 
  Inauguraldissertation. 
  Marburg 
  1861. 
  

  

  