﻿BIHANG 
  TILL 
  K. 
  SV. 
  VET.-AKAD. 
  HANDL. 
  BAND 
  6. 
  N:0 
  15. 
  5 
  

  

  dade 
  af 
  bladbasen, 
  innan 
  stiplerna 
  utvecklats. 
  Dessa 
  fjäll 
  

   äro 
  sålunda 
  ej 
  bildade 
  af 
  bladskaftet 
  med 
  sammanvuxna 
  stip- 
  

   ler, 
  som 
  äldre 
  författare 
  uppgifva. 
  

  

  En 
  tredje 
  kategori 
  utgöra 
  de 
  fjäll, 
  som 
  äro 
  bildade 
  af 
  

   stipler, 
  t. 
  ex. 
  Alnus, 
  Quercus, 
  Fagus 
  etc, 
  (= 
  stipulartegment 
  

   enl. 
  Mikosch). 
  Egendomligt 
  är, 
  att 
  författaren, 
  som 
  förut 
  

   sagt, 
  att 
  alens 
  fjäll 
  ej 
  äro 
  egentliga 
  knoppfjäll, 
  nu 
  räknar 
  dem 
  

   till 
  »die 
  dritte 
  Kategorie 
  der 
  Knospenschuppen». 
  Alla 
  3 
  

   kategorierna 
  samordnas 
  under 
  rubriken 
  »Niederblätter>/. 
  Men 
  

   äfven 
  med 
  frånseende 
  från 
  denna 
  formela 
  inkonseqvens 
  är 
  

   det 
  enligt 
  min 
  åsigt 
  ej 
  riktigt 
  att 
  ej 
  erkänna 
  dessa 
  stipular- 
  

   tegment 
  såsom 
  fullt 
  lika 
  goda 
  knoppfjäll 
  som 
  de 
  öfriga. 
  Ty 
  

   hvad 
  som 
  gjort 
  knoppfjällen 
  tjenliga 
  att 
  skydda 
  knoppen, 
  är 
  

   deras 
  anatomiska 
  byggnad 
  ej 
  deras 
  morfologiska 
  härledning 
  eller 
  

   med 
  andra 
  ord: 
  det 
  råder 
  ett 
  samband 
  mellan 
  deras 
  funktion 
  

   och 
  inre 
  byggnad, 
  men 
  ej 
  mellan 
  deras 
  funktion 
  och 
  morfo- 
  

   logiska 
  uppkomst. 
  Bland 
  de 
  växter, 
  som 
  sakna 
  knoppfjäll, 
  

   upptager 
  han 
  äfven 
  Elaeagniis, 
  hvaruti 
  jag 
  ej 
  kan 
  instämma. 
  

   Väl 
  är 
  det 
  sant, 
  att 
  i 
  motsats 
  till 
  det 
  hos 
  knoppfjällen 
  van- 
  

   liga 
  förhållandet 
  en 
  antydan 
  till 
  skaft 
  förekommer 
  hos 
  dennes 
  

   bladorgan, 
  men, 
  att 
  ej 
  detta 
  är 
  nog 
  för 
  att 
  anse 
  dem 
  som 
  

   örtblad, 
  framgår 
  af 
  den 
  omständigheten, 
  att 
  åtminstone 
  de 
  2 
  

   yttre 
  vid 
  knoppens 
  utveckling 
  bortvissna 
  och 
  affalla. 
  Ty 
  man 
  

   kan 
  ej 
  antaga, 
  att 
  ett 
  organ 
  i 
  regeln 
  affaller, 
  innan 
  det 
  full- 
  

   gjort 
  sin 
  bestämmelse. 
  

  

  Angående 
  knoppfjällens 
  anatomi 
  gäller 
  detsamma, 
  som 
  om 
  

   deras 
  morfologi, 
  att 
  literaturen 
  är 
  särdeles 
  knapp. 
  Schacht 
  

   yttrar 
  i 
  sin 
  Lehrb. 
  der 
  Anat. 
  u. 
  Phys. 
  ^): 
  »Der 
  anatomische 
  Bau 
  

   der 
  Tegmente 
  ist 
  einfach. 
  Sie 
  bestehen 
  aus 
  Parenchym, 
  dessen 
  

   Wändc 
  mehr 
  öder 
  weniger 
  verdickt 
  sind 
  ; 
  ihre 
  Oberhaut 
  hat 
  

   keine 
  Spaltöffnungen 
  ; 
  ein 
  ausgebildetes 
  Gefässbundel 
  fehlt 
  

   den 
  meisten 
  Tegmenten». 
  Det 
  första 
  speciela 
  arbete 
  öfver 
  

   knoppfjällen 
  är, 
  så 
  vidt 
  jag 
  vet, 
  prof. 
  F. 
  W. 
  C. 
  Areschougs 
  in- 
  

   tressanta 
  afhandling: 
  >vOm 
  den 
  inre 
  byggnaden 
  i 
  de 
  trädartade 
  

   växternas 
  knoppfjäll» 
  1871 
  ^). 
  Utrymmet 
  medgifver 
  ej 
  att 
  lemna 
  

   något 
  referat 
  häraf. 
  Hans 
  uppställning 
  af 
  knoppfjällen 
  ur 
  

   anatomisk 
  synpunkt 
  skall 
  framdeles 
  omnämnas. 
  De 
  speciela 
  

   undersökningar, 
  han 
  gjort 
  öfver 
  särskilda 
  fjäll, 
  hafva 
  af 
  mig 
  

   i 
  de 
  flesta 
  fall 
  kontrollerats 
  och 
  blifvit 
  befunna 
  fullt 
  riktio-a, 
  

  

  ') 
  Sid. 
  98. 
  

  

  2) 
  Lunds 
  Universitets 
  Årsskrift 
  1870, 
  Lund 
  1870—71. 
  

  

  