﻿10 
  E. 
  ADLERZ, 
  BIDRAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI. 
  

  

  förnekar, 
  att 
  denna 
  väfnad 
  ofta 
  beledsagar 
  den 
  förra 
  (sid. 
  

   331). 
  Derför 
  behandlar 
  han 
  det 
  ock 
  vid 
  sin 
  redogörelse 
  för 
  

   kärlknippets 
  väfnader 
  under 
  namn 
  af 
  »Bastfasern». 
  Då 
  den 
  

   gamla 
  benämningen 
  bast 
  innefattar 
  flera 
  olikartade 
  element 
  

   (silrör, 
  kambiform, 
  sklerenkym 
  och 
  bastparenkym), 
  torde 
  denna 
  

   väfnad 
  på 
  svenska 
  kunna 
  kallas 
  bastsklerenkym, 
  hvarvid 
  bast 
  

   utmärker 
  dess 
  plats 
  och 
  sklerenkym 
  dess 
  beskaiFenhet. 
  Af 
  

   hvad 
  nu 
  yttrats 
  under 
  5) 
  framgår: 
  

  

  a) 
  att 
  DE 
  Bary 
  ej 
  räknar 
  bastet 
  till 
  grundväfnaden, 
  

  

  b) 
  att 
  han, 
  teoretiskt 
  taget, 
  för 
  det 
  till 
  sklerenkymet, 
  men 
  

   att 
  han 
  derjämte 
  under 
  erkännande, 
  att 
  det 
  åtföljer 
  kärl- 
  

   knippet, 
  äfven 
  behandlar 
  det 
  i 
  sammanhang 
  härmed, 
  

  

  c) 
  att 
  den 
  gamla 
  benämningen 
  bast 
  i 
  denna 
  betydelse 
  

   bör 
  utbytas 
  mot 
  bastsklerenkym 
  (»Bastfasern»). 
  

  

  På 
  grund 
  af 
  hvad 
  som 
  under 
  mom. 
  1 
  — 
  5 
  blifvit 
  anfördt, 
  

   framgår 
  enligt 
  min 
  uppfattning, 
  att. 
  ingen 
  af 
  de 
  gjorda 
  an- 
  

   märkningarna 
  är 
  af 
  svårare 
  beskaffenhet. 
  Naturligtvis 
  kan 
  

   mot 
  denna 
  liksom 
  hvarje 
  skematisk 
  uppställning 
  anmärkas, 
  

   att 
  den 
  saknar 
  full 
  motsvarighet 
  uti 
  naturen, 
  och 
  att 
  öfver- 
  

   gångar 
  ofta 
  förbinda 
  de 
  olika 
  slagen 
  af 
  väfnader 
  med 
  hvar- 
  

   andra, 
  hvarföre 
  tillämpningen 
  i 
  enskilda 
  fall 
  ofta 
  blir 
  svår. 
  

   Särskildt 
  hvad 
  sklerenkymet 
  angår, 
  torde 
  gränserna 
  för 
  det- 
  

   samma 
  vara 
  svåra 
  att 
  fastställa. 
  Men 
  i 
  det 
  hela 
  står 
  dock 
  

   denna 
  indelning 
  öfver 
  den 
  gamla, 
  hvarföre 
  den 
  är 
  att 
  före- 
  

   draga. 
  

  

  Den 
  anatomiska 
  afdelningen 
  af 
  Mikosch's 
  afhandling 
  (se 
  

   föreg.) 
  upptager 
  13 
  sidor 
  med 
  bifogade 
  planscher 
  öfver 
  Car- 
  

   pinus, 
  Acer 
  striatutn 
  och 
  Esculus 
  negUcta. 
  Han 
  ingår 
  ej 
  

   uti 
  någon 
  speciel 
  beskrifning 
  af 
  särskilda 
  fjäll, 
  utan 
  behand- 
  

   lar 
  deras 
  anatomi 
  i 
  allmänhet, 
  särskildt 
  angående 
  A) 
  Hudväf- 
  

   nad, 
  B) 
  Grundväfnad 
  och 
  C) 
  Kärlknippe. 
  Han 
  känner 
  ej 
  

   till 
  prof. 
  Areschougs 
  uppfattning 
  af 
  fjällens 
  inre 
  väfnader 
  

   såsom 
  identiska 
  med 
  stammens. 
  

  

  Angående 
  epidermis 
  innehåller 
  hans 
  arbete 
  ej 
  något 
  nytt 
  

   af 
  mera 
  väsendtlig 
  beskaffenhet. 
  Blott 
  i 
  afseende 
  på 
  klyf- 
  

   öppningarna 
  skiljer 
  han 
  sig 
  från 
  prof. 
  Areschoug. 
  Under 
  

   det 
  att 
  denne 
  nekar 
  dessas 
  förekomst 
  hos 
  knoppfjällen, 
  säger 
  

   sig 
  MiKOSCH 
  funnit 
  dylika 
  hos 
  flera 
  fjäll, 
  men 
  alltid 
  spar- 
  

   samt 
  nämligen 
  hos 
  Syringa, 
  Acer 
  striatum, 
  Sambucus 
  nigra 
  

   och 
  Mahonia. 
  Om 
  grundväfnaden 
  säger 
  han, 
  att 
  den 
  består 
  

   antingen 
  endast 
  af 
  parenkym, 
  tunnväggigt 
  eller 
  tjockväggigt. 
  

  

  