﻿BIHANG 
  TILL 
  K. 
  SV. 
  VET.-AKAD. 
  HANDL, 
  BAND 
  6. 
  N:0 
  15. 
  11 
  

  

  (Quercus, 
  Platanus) 
  eller 
  af 
  pareBkym 
  innerst 
  och 
  kollenkym 
  

   på 
  ömse 
  sidor 
  närmast 
  under 
  epidermis 
  (Tilia, 
  Acer 
  striatum) 
  

   eller 
  ock 
  af 
  endast 
  kollenkym 
  {Syringa, 
  Esculus) 
  "). 
  Före- 
  

   komsten 
  af 
  kristallsäckar 
  påvisas 
  af 
  honom 
  samt, 
  att 
  genom 
  

   cellväggarnes 
  upplösning 
  stora 
  luftrum 
  bildas, 
  hvilka 
  såsom 
  

   dåliga 
  värmeledare 
  utgöra 
  ett 
  skydd 
  för 
  den 
  unga 
  knoppen. 
  

   Uti 
  sin 
  behandling 
  af 
  kärlknippet 
  protesterar 
  han 
  mot 
  Schacht, 
  

   som 
  nekar 
  dettas 
  närvaro 
  hos 
  de 
  flesta 
  fjäll. 
  Mindre 
  rigtigt 
  

   deremot 
  uppgifver 
  Mikosch, 
  att 
  uti 
  några 
  fall 
  finnas 
  mjölk- 
  

   saftförande 
  silrör. 
  Såsom 
  exempel 
  härpå 
  anföres 
  Acer. 
  Detta 
  

   är 
  en 
  sammanblandning 
  af 
  långsträckta 
  hartssäckar 
  och 
  sil- 
  

   rör. 
  »Bastfasern» 
  (bastsklerenkym) 
  säger 
  MiKOSCH 
  saknas 
  hos 
  

   alla 
  vaginaltegment. 
  Detta 
  är 
  ej 
  sant. 
  Det 
  är 
  dessutom 
  

   origtigt 
  att 
  sammanställa 
  anatomiska 
  egendomligheter 
  med 
  

   ett 
  organs 
  morfologiska 
  ursprung, 
  emedan 
  dessa 
  saker 
  i 
  af- 
  

   seende 
  på 
  knoppfjällen 
  äro 
  från 
  hvarandra 
  fullt 
  skilda. 
  I 
  

   denna 
  fråga 
  gör 
  han 
  sig 
  dessutom 
  skyldig 
  till 
  motsägelse, 
  

   enär 
  han 
  längre 
  ned 
  på 
  samma 
  sida 
  säger, 
  att 
  det 
  tjock- 
  

   väggiga 
  bastet 
  stundom 
  bildar 
  en 
  ring 
  kring 
  kärlknippet, 
  

   t. 
  ex. 
  Esculus, 
  hvars 
  fjäll 
  äro 
  vaginaltegment. 
  Sid. 
  16 
  yttrar 
  

   han 
  : 
  »hos 
  Syringa 
  förekomma 
  utom 
  vanliga 
  kärl 
  äfven 
  

   kortare, 
  prismatiska, 
  nätformigt 
  förtjockade 
  kärl». 
  Hvad 
  han 
  

   menar 
  härmed, 
  är 
  ej 
  fullt 
  tydligt, 
  men 
  säkerligen 
  afses 
  der- 
  

   med 
  nätlikt 
  förtjockade 
  trakeider, 
  hvarföre 
  det 
  är 
  orätt 
  att 
  

   kalla 
  dem 
  kärl. 
  Dylika 
  trakeider 
  förekomma 
  nästan 
  i 
  hvarie 
  

   fjäll. 
  I 
  synnerhet 
  kan 
  man 
  påträffa 
  dem 
  på 
  kortare 
  grenar 
  

   af 
  kärlknippet 
  och 
  i 
  dess 
  ändar, 
  der 
  de 
  vanligen 
  bilda 
  af- 
  

   slutningen 
  af 
  trakésystemet. 
  

  

  Utom 
  dessa 
  nu 
  anförda 
  arbeten 
  om 
  knoppfjällens 
  anatomi 
  

   af 
  prof. 
  Areschoug 
  och 
  Mikosch 
  beröres 
  detta 
  ämne 
  äfven 
  

   till 
  någon 
  del 
  uti 
  Hansteins 
  uppsats: 
  »Uber 
  die 
  Organe 
  der 
  

   Harz- 
  und 
  Schleimabsonderung 
  in 
  den 
  Laubknospen» 
  (Bot. 
  

   Zeitung 
  1868) 
  samt 
  af 
  Goebel 
  uti 
  förut 
  omnämda 
  uppsats. 
  

  

  Efter 
  denna 
  öfversigt 
  af 
  den 
  till 
  ämnet 
  hörande 
  litej'aturen 
  

   skola 
  vi 
  något 
  närmare 
  betrakta 
  knoppfjällen. 
  Ur 
  morfologisk 
  

   synpunkt 
  äro 
  de 
  blad, 
  som 
  på 
  ett 
  eller 
  annat 
  sätt 
  äro 
  modifie- 
  

  

  ') 
  Mikosch 
  fattar 
  kollenkymet 
  såsom 
  en 
  väfnad, 
  som 
  är 
  skarpt 
  skild 
  från 
  

   det 
  tunnväggiga 
  och 
  sklerotiska 
  parenkymet, 
  d. 
  v. 
  s. 
  han 
  tyckes 
  ej 
  

   räkna 
  kollenkymet 
  såsom 
  en 
  form 
  af 
  parenkymet. 
  

  

  