﻿BTHANG 
  TILL 
  K. 
  SV. 
  VBT.-AKAD. 
  HANUL. 
  BAND 
  6. 
  N:0 
  15. 
  15 
  

  

  derför 
  hänvisa 
  till 
  hvad, 
  som 
  blifvit 
  anfördt 
  ur 
  hans 
  afhand- 
  

   ling 
  rörande 
  denna 
  fråga. 
  

  

  Knoppfjällens 
  väfnader 
  hafva 
  nu 
  blifvit 
  jemförda 
  med 
  

   örtbladens 
  i 
  allmänhet. 
  Men 
  om 
  man 
  särskildt 
  fäster 
  sig 
  

   vid 
  de 
  centriska 
  bladen, 
  så 
  kan 
  det 
  frågas: 
  fins 
  det 
  någon 
  

   motsvarighet 
  mellan 
  dessa 
  och 
  knoppfjällen, 
  eller 
  fins 
  det 
  

   rent 
  af 
  några 
  centriskt 
  byggda 
  fjäll? 
  Nej, 
  endast 
  undantags- 
  

   vis 
  och 
  då 
  blott 
  i 
  ofullständig 
  grad. 
  Hos 
  fjällen 
  är 
  en 
  bi- 
  

   facialitet 
  rådande 
  i 
  väfnadernas 
  anordning. 
  Ett 
  annat 
  förhål- 
  

   lande 
  skulle 
  ej 
  vara 
  förenligt 
  med 
  deras 
  plats 
  och 
  de 
  om- 
  

   ständigheter, 
  hvarunder 
  de 
  utvecklats. 
  Det 
  centriskt 
  byggda 
  

   örtbladet 
  är 
  på 
  alla 
  sidor 
  omgifvet 
  af 
  lika 
  förhållanden 
  (luft 
  

   och 
  vatten), 
  fjället 
  deremot 
  är 
  tätt 
  tryckt 
  till 
  knoppen 
  och 
  såle- 
  

   des 
  blott 
  på 
  yttre 
  sidan 
  utsatt 
  för 
  luft 
  och 
  ljus. 
  Hos 
  träd 
  

   med 
  centriska 
  blad, 
  t. 
  ex. 
  Pinus 
  finna 
  vi 
  sålunda 
  fjällen 
  starkt 
  

   bifaciala. 
  Yttre 
  sidan 
  är 
  beklädd 
  med 
  starkt 
  förtjockade 
  epi- 
  

   dermisceller, 
  som 
  begränsas 
  af 
  långspetsade, 
  hartsförande 
  

   celler, 
  hvilka 
  åter 
  ligga 
  omedelbart 
  intill 
  fjällets 
  inre 
  sida 
  

   utan 
  att 
  differentiera 
  sig 
  uti 
  en 
  inre 
  epidermis. 
  Ehuru 
  man 
  

   sålunda 
  i 
  allmänhet 
  kan 
  säga, 
  att 
  den 
  centriska 
  typen 
  saknas 
  

   bland 
  fjällen, 
  så 
  förefinnes 
  dock 
  stundom 
  en 
  antydan 
  dertill 
  

   isynnerhet 
  under 
  tidigare 
  utvecklingsskede. 
  Så 
  är 
  fallet 
  med 
  

   några 
  barrträd, 
  t. 
  ex. 
  Podocarpus 
  och 
  Ceplialotaxus. 
  Arten 
  af 
  

   denna 
  centriska 
  byggnad 
  kommer 
  att 
  angifvas 
  vid 
  den 
  spe- 
  

   ciela 
  beskrifningen 
  af 
  dessa 
  fjäll. 
  Här 
  må 
  endast 
  anföras, 
  

   att 
  hos 
  Cephalotaxus 
  centriskheten 
  går 
  förlorad 
  vid 
  högre 
  ut- 
  

   veckling, 
  men 
  att 
  den 
  hos 
  Podocarpus 
  hos 
  en 
  del 
  fjäll 
  qvarstår. 
  

  

  Af 
  denna 
  allmänna 
  jemförelse 
  mellan 
  fjällens 
  och 
  ört- 
  

   bladens 
  anatomi 
  framgår, 
  att 
  följande 
  karakterer 
  kunna 
  till- 
  

   delas 
  de 
  förra 
  till 
  skilnad 
  från 
  de 
  senare: 
  

  

  1) 
  att 
  cellqvaliteten 
  är 
  mer 
  1. 
  mindre 
  reducerad; 
  

  

  2) 
  att 
  väfnaderna 
  närmast 
  öfverensstämma 
  med 
  stammens, 
  

   och 
  att 
  sålunda 
  någon 
  så 
  betydande 
  modifikation, 
  som 
  uti 
  

   örtbladet 
  ej 
  egt 
  rum 
  (= 
  palissad- 
  och 
  svampparenkym 
  fin- 
  

   nas 
  ej); 
  

  

  3) 
  att 
  fjällen 
  tillhöra 
  den 
  hifaciala 
  typen, 
  och 
  att 
  den 
  cen- 
  

   triska 
  icke 
  1. 
  blott 
  i 
  ofullständig 
  grad 
  kan 
  vara 
  represen- 
  

   terad. 
  

  

  Vi 
  öfvergå 
  nu 
  till 
  beskrifningen 
  af 
  några 
  fjäll, 
  som 
  

   blifvit 
  närmare 
  undersökta. 
  Vanligen 
  hafva 
  3 
  olika 
  utveck- 
  

   lingsstadier 
  tagits 
  i 
  betraktande 
  nämligen 
  1) 
  det 
  ej 
  utveck- 
  

  

  