﻿28 
  E. 
  ADLEUZ, 
  BIDRAG 
  TILL 
  KNOPPFJÄLLENS 
  ANATOMI. 
  

  

  landet 
  af 
  den 
  flerskiktade 
  epidermis. 
  Sedan 
  denna 
  afFallit 
  

   inträder 
  en 
  desorganisation 
  äfven 
  uti 
  den 
  yttre 
  grundväfna- 
  

   den. 
  Här 
  uppstå 
  genom 
  cellernas 
  sönderslitning 
  kaviteter, 
  

   vanligen 
  en 
  på 
  hvardera 
  sidan 
  om 
  hartsgången 
  och 
  kärl- 
  

   knippet. 
  

  

  Kärlknippena 
  äro 
  obetydligt 
  utvecklade 
  och 
  förenade 
  

   till 
  en 
  medelnerv, 
  som 
  upphör 
  ett 
  stycke 
  från 
  spetsen. 
  

   De 
  hafva 
  få 
  kärl, 
  men 
  ega 
  i 
  stället 
  spiraltrakeider. 
  Bastet 
  

   eger 
  kambiform 
  och 
  silrör 
  (?) 
  Som 
  härtsgången 
  löper 
  strax 
  

   bakom 
  kärlknippena 
  (medelnerven), 
  händer 
  det 
  vid 
  fram- 
  

   skriden 
  ålder, 
  att 
  delar 
  af 
  dessa 
  angripas 
  och 
  förtäras 
  af 
  

   hartset. 
  Trakeiderna 
  färgas 
  gulbruna 
  af 
  jodzinkklorid. 
  

  

  Podocarpus 
  Totara 
  DON. 
  

  

  Till 
  det 
  yttre 
  äro 
  fjällen 
  hos 
  detta 
  barrträd 
  dimorfa. 
  En 
  

   del 
  äro 
  temligen 
  bredt 
  lansettlika 
  med 
  tunna 
  hinnaktiga 
  kan- 
  

   ter 
  och 
  kullrig 
  yttersida. 
  Inre 
  sidan, 
  som 
  är 
  insvängd, 
  sam- 
  

   manträffar 
  med 
  den 
  yttre, 
  uti 
  en 
  oftast 
  föga 
  utdragen 
  och 
  

   något 
  inböjd 
  spets. 
  Andra 
  fjäll 
  deremot 
  äro 
  jembredt 
  lan- 
  

   settlika, 
  utdragna 
  till 
  en 
  lång 
  och 
  jemn 
  spets. 
  Af 
  de 
  båda 
  

   sidorna 
  är 
  ej 
  någon 
  särdeles 
  kullrig. 
  Den 
  inre 
  är 
  obetydligt 
  

   insvängd 
  i 
  förhållande 
  till 
  den 
  yttre.' 
  Sidokanterna 
  äro 
  trub- 
  

   biga 
  och 
  ej 
  hinnaktiga 
  såsom 
  hos 
  den 
  föregående 
  typen. 
  

  

  Hos 
  dessa 
  fjäll 
  försiggår 
  ej 
  några 
  egendomliga 
  förän- 
  

   dringar 
  hos 
  väfnaderna 
  under 
  olika 
  utvecklingsskeden, 
  hvar- 
  

   före 
  dessa 
  ej 
  komma 
  att 
  särskildt 
  omnämnas. 
  Mot 
  den 
  om- 
  

   ' 
  nämda 
  dimorfismen 
  uti 
  fjällens 
  yttre 
  svarar 
  en 
  betydlig 
  

   olikhet 
  i 
  deras 
  anatomiska 
  byggnad. 
  Allmänt 
  uttryckt 
  kan 
  man 
  

   säga, 
  att 
  väfnaderna 
  uti 
  de 
  utdraget 
  lansettlika 
  fjällen 
  äro 
  

   temligen 
  symmetriska 
  i 
  fjällets 
  yttre 
  och 
  inre 
  del, 
  så 
  att 
  

   byggnaden 
  är 
  mer 
  eller 
  mindre 
  centrisk. 
  I 
  de 
  bredt 
  lansett- 
  

   lika 
  fjällen 
  deremot 
  äro 
  väfnaderna 
  i 
  dessas 
  yttre 
  och 
  inre 
  

   del 
  hvarandra 
  mycket 
  olika. 
  Dessa 
  fjäll 
  äro 
  sålunda 
  typiskt 
  

   bifaciala. 
  Denna 
  typiska 
  olikhet 
  mellan 
  de 
  båda 
  slagen 
  af 
  

   fjäll 
  hindrar 
  dock 
  ej, 
  att 
  de 
  stundom 
  delvis 
  närma 
  sig 
  hvar- 
  

   andra. 
  

  

  1) 
  Den 
  centriska 
  typen. 
  

  

  Epidermiscellarna 
  äro 
  i 
  längdsnitt 
  rektangulära 
  och 
  i 
  

   tvärsnitt 
  rundadt 
  qvadratiska. 
  Ytterväggen 
  är 
  betydligt 
  för- 
  

   tjockad, 
  till 
  färgen 
  brun 
  och 
  försedd 
  med 
  en 
  temligen 
  bred 
  

  

  